# Jurnalul Oficial C 425/20 o

| | ISSN 1977-1029 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 425 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 6420 octombrie 2021 |

ISSN 1977-1029

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 425

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 6420 octombrie 2021

---

| Cuprins | Pagina |
| --- | --- |
| | |
| | PARLAMENTUL EUROPEAN
  SESIUNEA 2020-2021Ședințele dintre 23 și 26 noiembrie 2020TEXTE ADOPTATE | 1 |

Cuprins

Pagina

PARLAMENTUL EUROPEAN
  SESIUNEA 2020-2021Ședințele dintre 23 și 26 noiembrie 2020TEXTE ADOPTATE

PARLAMENTUL EUROPEAN

1

---

| | I   Rezoluții, recomandări și avize |
| --- | --- |
| | REZOLUŢII |
| | Parlamentul European |
| | Miercuri, 24 noiembrie 2020 |
| 2021/C 425/01 | Rezoluția Parlamentului European din 24 noiembrie 2020 referitoare la combaterea numărului de persoane fără locuință în UE (2020/2802(RSP)) | 2 |
| 2021/C 425/02 | Rezoluția Parlamentului European din 24 noiembrie 2020 referitoare la sistemul Schengen și la măsurile luate în timpul crizei COVID-19 (2020/2801(RSP)) | 7 |
| | Joi, 25 noiembrie 2020 |
| 2021/C 425/03 | Rezoluția Parlamentului European din 25 noiembrie 2020 Către o piață unică mai sustenabilă pentru întreprinderi și consumatori (2020/2021(INI)) | 10 |
| 2021/C 425/04 | Rezoluția Parlamentului European din 25 noiembrie 2020 referitoare la siguranța produselor pe piața unică (2019/2190(INI)) | 19 |
| 2021/C 425/05 | Rezoluția Parlamentului European din 25 noiembrie 2020 referitoare la consolidarea libertății mass-mediei: protejarea jurnaliștilor în Europa, discursurile de incitare la ură, dezinformarea și rolul platformelor (2020/2009(INI)) | 28 |
| 2021/C 425/06 | Rezoluția Parlamentului European din 25 noiembrie 2020 referitoare la o nouă strategie industrială pentru Europa (2020/2076(INI)) | 43 |
| 2021/C 425/07 | Rezoluția Parlamentului European din 25 noiembrie 2020 referitoare la consecințele epidemiei de COVID-19 în materie de politică externă (2020/2111(INI)) | 63 |
| 2021/C 425/08 | Rezoluția Parlamentului European din 25 noiembrie 2020 referitoare la îmbunătățirea eficacității dezvoltării și a eficienței ajutorului (2019/2184(INI)) | 73 |
| | Vineri, 26 noiembrie 2020 |
| 2021/C 425/09 | Rezoluția Parlamentului European din 26 noiembrie 2020 referitoare la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/1511 din 16 octombrie 2020 al Comisiei de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011 în ceea ce privește prelungirea perioadelor de aprobare a substanțelor active amidosulfuron, bifenox, clorotoluron, clofentezin, clomazon, cipermetrin, daminozid, deltametrin, dicamba, difenoconazol, diflufenican, fenoxaprop-P, fenpropidin, fludioxonil, flufenacet, fostiazat, indoxacarb, lenacil, MCPA, MCPB, nicosulfuron, uleiuri parafinice, picloram, prosulfocarb, sulf, triflusulfuron și tritosulfuron (2020/2853(RSP)) | 87 |
| 2021/C 425/10 | Rezoluția Parlamentului European din 26 noiembrie 2020 referitoare la proiectul de regulament de punere în aplicare al Comisiei privind aprobarea substanței carbendazim ca substanță activă existentă destinată utilizării în produsele biocide pentru tipul de produse 7 și 10 (D069099/01 – 2020/2852(RSP)) | 92 |
| 2021/C 425/11 | Rezoluția Parlamentului European din 26 noiembrie 2020 referitoare la bilanțul alegerilor europene (2020/2088(INI)) | 98 |
| 2021/C 425/12 | Rezoluția Parlamentului European din 26 noiembrie 2020 referitoare la Situația drepturilor fundamentale în Uniunea Europeană – Raport anual pe 2018-2019 (2019/2199(INI)) | 107 |
| 2021/C 425/13 | Rezoluția Parlamentului European din 26 noiembrie 2020 referitoare la deteriorarea situației drepturilor omului în Algeria, în special cazul jurnalistului Khaled Drareni (2020/2880(RSP)) | 126 |
| 2021/C 425/14 | Rezoluția Parlamentului European din 26 noiembrie 2020 referitoare la situația din Etiopia (2020/2881(RSP)) | 132 |
| 2021/C 425/15 | Rezoluția Parlamentului European din 26 noiembrie 2020 referitoare la încălcările continue ale drepturilor omului în Belarus, în special asasinarea lui Raman Bandarenka (2020/2882(RSP)) | 137 |
| 2021/C 425/16 | Rezoluția Parlamentului European din 26 noiembrie 2020 referitoare la escaladarea tensiunilor în Varosha în urma acțiunilor ilegale ale Turciei și la necesitatea urgentă de a relua discuțiile (2020/2844(RSP)) | 143 |
| 2021/C 425/17 | Rezoluția Parlamentului European din 26 noiembrie 2020 referitoare la interzicerea de facto a dreptului la avort în Polonia (2020/2876(RSP)) | 147 |
| 2021/C 425/18 | Rezoluția Parlamentului European din 26 noiembrie 2020 referitoare la analiza politicii comerciale a UE (2020/2761(RSP)) | 155 |
| | AVIZE |
| | Parlamentul European |
| | Miercuri, 24 noiembrie 2020 |
| 2021/C 425/19 | Decizia Parlamentului European din 24 noiembrie 2020 prin care se propune numirea Juliei Laffranque în cadrul comitetului instituit în conformitate cu articolul 255 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (2020/2238(INS)) | 161 |

I   Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUŢII

Parlamentul European

Miercuri, 24 noiembrie 2020

2021/C 425/01

Rezoluția Parlamentului European din 24 noiembrie 2020 referitoare la combaterea numărului de persoane fără locuință în UE (2020/2802(RSP))

2

2021/C 425/02

Rezoluția Parlamentului European din 24 noiembrie 2020 referitoare la sistemul Schengen și la măsurile luate în timpul crizei COVID-19 (2020/2801(RSP))

7

Joi, 25 noiembrie 2020

2021/C 425/03

Rezoluția Parlamentului European din 25 noiembrie 2020 Către o piață unică mai sustenabilă pentru întreprinderi și consumatori (2020/2021(INI))

10

2021/C 425/04

Rezoluția Parlamentului European din 25 noiembrie 2020 referitoare la siguranța produselor pe piața unică (2019/2190(INI))

19

2021/C 425/05

Rezoluția Parlamentului European din 25 noiembrie 2020 referitoare la consolidarea libertății mass-mediei: protejarea jurnaliștilor în Europa, discursurile de incitare la ură, dezinformarea și rolul platformelor (2020/2009(INI))

28

2021/C 425/06

Rezoluția Parlamentului European din 25 noiembrie 2020 referitoare la o nouă strategie industrială pentru Europa (2020/2076(INI))

43

2021/C 425/07

Rezoluția Parlamentului European din 25 noiembrie 2020 referitoare la consecințele epidemiei de COVID-19 în materie de politică externă (2020/2111(INI))

63

2021/C 425/08

Rezoluția Parlamentului European din 25 noiembrie 2020 referitoare la îmbunătățirea eficacității dezvoltării și a eficienței ajutorului (2019/2184(INI))

73

Vineri, 26 noiembrie 2020

2021/C 425/09

Rezoluția Parlamentului European din 26 noiembrie 2020 referitoare la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/1511 din 16 octombrie 2020 al Comisiei de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011 în ceea ce privește prelungirea perioadelor de aprobare a substanțelor active amidosulfuron, bifenox, clorotoluron, clofentezin, clomazon, cipermetrin, daminozid, deltametrin, dicamba, difenoconazol, diflufenican, fenoxaprop-P, fenpropidin, fludioxonil, flufenacet, fostiazat, indoxacarb, lenacil, MCPA, MCPB, nicosulfuron, uleiuri parafinice, picloram, prosulfocarb, sulf, triflusulfuron și tritosulfuron (2020/2853(RSP))

87

2021/C 425/10

Rezoluția Parlamentului European din 26 noiembrie 2020 referitoare la proiectul de regulament de punere în aplicare al Comisiei privind aprobarea substanței carbendazim ca substanță activă existentă destinată utilizării în produsele biocide pentru tipul de produse 7 și 10 (D069099/01 – 2020/2852(RSP))

92

2021/C 425/11

Rezoluția Parlamentului European din 26 noiembrie 2020 referitoare la bilanțul alegerilor europene (2020/2088(INI))

98

2021/C 425/12

Rezoluția Parlamentului European din 26 noiembrie 2020 referitoare la Situația drepturilor fundamentale în Uniunea Europeană – Raport anual pe 2018-2019 (2019/2199(INI))

107

2021/C 425/13

Rezoluția Parlamentului European din 26 noiembrie 2020 referitoare la deteriorarea situației drepturilor omului în Algeria, în special cazul jurnalistului Khaled Drareni (2020/2880(RSP))

126

2021/C 425/14

Rezoluția Parlamentului European din 26 noiembrie 2020 referitoare la situația din Etiopia (2020/2881(RSP))

132

2021/C 425/15

Rezoluția Parlamentului European din 26 noiembrie 2020 referitoare la încălcările continue ale drepturilor omului în Belarus, în special asasinarea lui Raman Bandarenka (2020/2882(RSP))

137

2021/C 425/16

Rezoluția Parlamentului European din 26 noiembrie 2020 referitoare la escaladarea tensiunilor în Varosha în urma acțiunilor ilegale ale Turciei și la necesitatea urgentă de a relua discuțiile (2020/2844(RSP))

143

2021/C 425/17

Rezoluția Parlamentului European din 26 noiembrie 2020 referitoare la interzicerea de facto a dreptului la avort în Polonia (2020/2876(RSP))

147

2021/C 425/18

Rezoluția Parlamentului European din 26 noiembrie 2020 referitoare la analiza politicii comerciale a UE (2020/2761(RSP))

155

AVIZE

Parlamentul European

Miercuri, 24 noiembrie 2020

2021/C 425/19

Decizia Parlamentului European din 24 noiembrie 2020 prin care se propune numirea Juliei Laffranque în cadrul comitetului instituit în conformitate cu articolul 255 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (2020/2238(INS))

161

---

| | III   Acte pregătitoare |
| --- | --- |
| | Parlamentul European |
| | Marți, 23 noiembrie 2020 |
| 2021/C 425/20 | Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 23 noiembrie 2020 referitoare la poziția în primă lectură a Consiliului în vederea adoptării regulamentului Parlamentului European și al Consiliului privind cooperarea între instanțele statelor membre în domeniul obținerii de probe în materie civilă sau comercială (obținerea de probe) (reformare) (09889/2/2020 – C9-0357/2020 – 2018/0203(COD)) | 162 |
| 2021/C 425/21 | Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 23 noiembrie 2020 referitoare la poziția în primă lectură a Consiliului în vederea adoptării regulamentului Parlamentului European și al Consiliului privind notificarea sau comunicarea în statele membre a actelor judiciare și extrajudiciare în materie civilă sau comercială (notificarea sau comunicarea actelor) (reformare) (09890/2/2020 – C9-0356/2020 – 2018/0204(COD)) | 163 |
| | Miercuri, 24 noiembrie 2020 |
| 2021/C 425/22 | Decizia Parlamentului European din 24 noiembrie 2020 privind recomandarea Consiliului privind numirea unui membru al Comitetului executiv al Băncii Centrale Europene (N9-0055/2020 – C9-0331/2020 – 2020/0805(NLE)) | 164 |
| 2021/C 425/23 | Rezoluția Parlamentului European din 24 noiembrie 2020 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea Fondului de solidaritate al Uniunii Europene în vederea furnizării de asistență Croației și Poloniei în legătură cu o catastrofă naturală și a efectuării unor plăți în avans către Croația, Germania, Grecia, Ungaria, Irlanda, Portugalia și Spania în legătură cu o situație de urgență de sănătate publică (COM(2020)0960 – C9-0318/2020 – 2020/0299(BUD)) | 166 |
| 2021/C 425/24 | Rezoluția Parlamentului European din 24 noiembrie 2020 referitoare la poziția Consiliului privind proiectul de buget rectificativ nr. 9/2020 al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2020 care însoțește propunerea de mobilizare a Fondului de solidaritate al Uniunii Europene în vederea furnizării de asistență Croației și Poloniei în legătură cu unele dezastre naturale și a efectuării unor plăți în avans către Croația, Germania, Grecia, Ungaria, Irlanda, Portugalia și Spania în legătură cu o situație de urgență de sănătate publică (12522/2020 – C9-0341/2020 – 2020/0297(BUD)) | 168 |
| 2021/C 425/25 | Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 24 noiembrie 2020 referitoare la poziția Consiliului în primă lectură în vederea adoptării unei Directive a Parlamentului European și a Consiliului privind acțiunile de reprezentare pentru protecția intereselor colective ale consumatorilor și de abrogare a Directivei 2009/22/CE (09573/1/2020 – C9-0355/2020 – 2018/0089(COD)) | 170 |
| | Joi, 25 noiembrie 2020 |
| 2021/C 425/26 | Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 25 noiembrie 2020 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2014/65/UE în ceea ce privește cerințele în materie de informații, guvernanța produselor și limitele pozițiilor pentru a contribui la redresarea economică în urma pandemiei de COVID-19 (COM(2020)0280 – C9-0210/2020 – 2020/0152(COD))Amendamentul 9, în lipsa unor indicații contrare | 171 |
| | Vineri, 26 noiembrie 2020 |
| 2021/C 425/27 | P9_TA(2020)0324Aplicarea contingentelor tarifare și a altor contingente de import ale Uniunii ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 26 noiembrie 2020 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind aplicarea contingentelor tarifare și a altor contingente de import ale Uniunii (COM(2020)0375 – C9-0274/2020 – 2020/0176(COD))P9_TC1-COD(2020)0176Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 26 noiembrie 2020 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2020/... al Parlamentului European și al Consiliului privind aplicarea contingentelor tarifare și a altor contingente de import ale Uniunii | 184 |
| 2021/C 425/28 | P9_TA(2020)0333Eliminarea taxelor vamale asupra anumitor produse ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 26 noiembrie 2020 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind eliminarea taxelor vamale pentru anumite produse (COM(2020)0496 – C9-0284/2020 – 2020/0253(COD))P9_TC1-COD(2020)0253Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 26 noiembrie 2020 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2020/... al Parlamentului European și al Consiliului privind eliminarea taxelor vamale pentru anumite mărfuri | 185 |
| 2021/C 425/29 | P9_TA(2020)0334Autorizația generală de export a Uniunii pentru exportul de anumite produse cu dublă utilizare din Uniune către Regatul Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 26 noiembrie 2020 referitoare la propunerea de Regulamentul al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 428/2009 al Consiliului în ceea ce privește acordarea unei autorizații generale de export a Uniunii pentru exportul de anumite produse cu dublă utilizare din Uniune către Regatul Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord (COM(2020)0692 – C9-0345/2020 – 2020/0313(COD))P9_TC1-COD(2020)0313Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 26 noiembrie 2020 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2020/... al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a anexei IIa la Regulamentul (CE) nr. 428/2009 al Consiliului în ceea ce privește acordarea unei autorizații generale de export a Uniunii pentru exportul de anumite produse cu dublă utilizare din Uniune către Regatul Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord | 186 |
| 2021/C 425/30 | Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 26 noiembrie 2020 referitoare la propunerea de directivă a Consiliului de modificare a Directivei 2006/112/CE a Consiliului în ceea ce privește măsurile temporare privind taxa pe valoarea adăugată aplicabilă vaccinurilor împotriva COVID-19 și dispozitivelor medicale pentru diagnostic in vitro aferente, ca răspuns la pandemia de COVID-19 (COM(2020)0688 – C9-0352/2020 – 2020/0311(CNS)) | 187 |

III   Acte pregătitoare

Parlamentul European

Marți, 23 noiembrie 2020

2021/C 425/20

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 23 noiembrie 2020 referitoare la poziția în primă lectură a Consiliului în vederea adoptării regulamentului Parlamentului European și al Consiliului privind cooperarea între instanțele statelor membre în domeniul obținerii de probe în materie civilă sau comercială (obținerea de probe) (reformare) (09889/2/2020 – C9-0357/2020 – 2018/0203(COD))

162

2021/C 425/21

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 23 noiembrie 2020 referitoare la poziția în primă lectură a Consiliului în vederea adoptării regulamentului Parlamentului European și al Consiliului privind notificarea sau comunicarea în statele membre a actelor judiciare și extrajudiciare în materie civilă sau comercială (notificarea sau comunicarea actelor) (reformare) (09890/2/2020 – C9-0356/2020 – 2018/0204(COD))

163

Miercuri, 24 noiembrie 2020

2021/C 425/22

Decizia Parlamentului European din 24 noiembrie 2020 privind recomandarea Consiliului privind numirea unui membru al Comitetului executiv al Băncii Centrale Europene (N9-0055/2020 – C9-0331/2020 – 2020/0805(NLE))

164

2021/C 425/23

Rezoluția Parlamentului European din 24 noiembrie 2020 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea Fondului de solidaritate al Uniunii Europene în vederea furnizării de asistență Croației și Poloniei în legătură cu o catastrofă naturală și a efectuării unor plăți în avans către Croația, Germania, Grecia, Ungaria, Irlanda, Portugalia și Spania în legătură cu o situație de urgență de sănătate publică (COM(2020)0960 – C9-0318/2020 – 2020/0299(BUD))

166

2021/C 425/24

Rezoluția Parlamentului European din 24 noiembrie 2020 referitoare la poziția Consiliului privind proiectul de buget rectificativ nr. 9/2020 al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2020 care însoțește propunerea de mobilizare a Fondului de solidaritate al Uniunii Europene în vederea furnizării de asistență Croației și Poloniei în legătură cu unele dezastre naturale și a efectuării unor plăți în avans către Croația, Germania, Grecia, Ungaria, Irlanda, Portugalia și Spania în legătură cu o situație de urgență de sănătate publică (12522/2020 – C9-0341/2020 – 2020/0297(BUD))

168

2021/C 425/25

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 24 noiembrie 2020 referitoare la poziția Consiliului în primă lectură în vederea adoptării unei Directive a Parlamentului European și a Consiliului privind acțiunile de reprezentare pentru protecția intereselor colective ale consumatorilor și de abrogare a Directivei 2009/22/CE (09573/1/2020 – C9-0355/2020 – 2018/0089(COD))

170

Joi, 25 noiembrie 2020

2021/C 425/26

Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 25 noiembrie 2020 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2014/65/UE în ceea ce privește cerințele în materie de informații, guvernanța produselor și limitele pozițiilor pentru a contribui la redresarea economică în urma pandemiei de COVID-19 (COM(2020)0280 – C9-0210/2020 – 2020/0152(COD))Amendamentul 9, în lipsa unor indicații contrare

171

Vineri, 26 noiembrie 2020

2021/C 425/27

P9_TA(2020)0324Aplicarea contingentelor tarifare și a altor contingente de import ale Uniunii ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 26 noiembrie 2020 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind aplicarea contingentelor tarifare și a altor contingente de import ale Uniunii (COM(2020)0375 – C9-0274/2020 – 2020/0176(COD))P9_TC1-COD(2020)0176Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 26 noiembrie 2020 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2020/... al Parlamentului European și al Consiliului privind aplicarea contingentelor tarifare și a altor contingente de import ale Uniunii

184

2021/C 425/28

P9_TA(2020)0333Eliminarea taxelor vamale asupra anumitor produse ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 26 noiembrie 2020 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind eliminarea taxelor vamale pentru anumite produse (COM(2020)0496 – C9-0284/2020 – 2020/0253(COD))P9_TC1-COD(2020)0253Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 26 noiembrie 2020 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2020/... al Parlamentului European și al Consiliului privind eliminarea taxelor vamale pentru anumite mărfuri

185

2021/C 425/29

P9_TA(2020)0334Autorizația generală de export a Uniunii pentru exportul de anumite produse cu dublă utilizare din Uniune către Regatul Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 26 noiembrie 2020 referitoare la propunerea de Regulamentul al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 428/2009 al Consiliului în ceea ce privește acordarea unei autorizații generale de export a Uniunii pentru exportul de anumite produse cu dublă utilizare din Uniune către Regatul Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord (COM(2020)0692 – C9-0345/2020 – 2020/0313(COD))P9_TC1-COD(2020)0313Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 26 noiembrie 2020 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2020/... al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a anexei IIa la Regulamentul (CE) nr. 428/2009 al Consiliului în ceea ce privește acordarea unei autorizații generale de export a Uniunii pentru exportul de anumite produse cu dublă utilizare din Uniune către Regatul Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord

186

2021/C 425/30

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 26 noiembrie 2020 referitoare la propunerea de directivă a Consiliului de modificare a Directivei 2006/112/CE a Consiliului în ceea ce privește măsurile temporare privind taxa pe valoarea adăugată aplicabilă vaccinurilor împotriva COVID-19 și dispozitivelor medicale pentru diagnostic in vitro aferente, ca răspuns la pandemia de COVID-19 (COM(2020)0688 – C9-0352/2020 – 2020/0311(CNS))

187

---

| Legenda simbolurilor utilizate






  - | Procedura de consultare |
| --- | --- |
| *** | Procedura de aprobare |
| ***I | Procedura legislativă ordinară (prima lectură) |
| ***II | Procedura legislativă ordinară (a doua lectură) |
| ***III | Procedura legislativă ordinară (a treia lectură) |

Legenda simbolurilor utilizate

*

Procedura de consultare

***

Procedura de aprobare

***I

Procedura legislativă ordinară (prima lectură)

***II

Procedura legislativă ordinară (a doua lectură)

***III

Procedura legislativă ordinară (a treia lectură)

(Procedura indicată se bazează pe temeiul juridic propus în proiectul de act.)

Amendamentele Parlamentului:

părțile noi de text sunt evidențiate prin caractere
  cursive aldine.
  Părțile de text eliminate sunt indicate prin simbolul ▌ sau sunt tăiate. Înlocuirile sunt semnalate prin evidențierea cu caractere
  cursive aldine
  a textului nou și prin eliminarea sau tăierea textului înlocuit.

cursive aldine.

cursive aldine

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

20.10.2021

| 20.10.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 425/1 |
| --- | --- | --- | --- |

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 425/1

---

PARLAMENTUL EUROPEAN

SESIUNEA 2020-2021

Ședințele dintre 23 și 26 noiembrie 2020

TEXTE ADOPTATE

---

I Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUŢII

Parlamentul European

Miercuri, 24 noiembrie 2020

| 20.10.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 425/2 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 425/2

---

P9_TA(2020)0314

Reducerea numărului de persoane fără adăpost din Uniunea Europeană

Rezoluția Parlamentului European din 24 noiembrie 2020 referitoare la combaterea numărului de persoane fără locuință în UE (2020/2802(RSP))

(2021/C 425/01)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolele 2 și 3 din Tratatul privind Uniunea Europeană și articolele 4, 9 și 151 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 2 și 3 din Tratatul privind Uniunea Europeană și articolele 4, 9 și 151 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere obiectivele de dezvoltare durabilă (ODD) ale Organizației Națiunilor Unite adoptate de liderii mondiali în septembrie 2015 și aprobate de Consiliu, în special ODD 1, 3, 8 și 11, |
| --- | --- |

—

având în vedere obiectivele de dezvoltare durabilă (ODD) ale Organizației Națiunilor Unite adoptate de liderii mondiali în septembrie 2015 și aprobate de Consiliu, în special ODD 1, 3, 8 și 11,

| — | având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, în special articolul 21 privind nediscriminarea, articolul 26 privind integrarea persoanelor cu dizabilități și articolul 34 alineatul (3), și recunoașterea și respectarea de către Uniune a dreptului la asistență socială și la asistență pentru locuință, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, în special articolul 21 privind nediscriminarea, articolul 26 privind integrarea persoanelor cu dizabilități și articolul 34 alineatul (3), și recunoașterea și respectarea de către Uniune a dreptului la asistență socială și la asistență pentru locuință,

| — | având în vedere Carta socială europeană semnată la Torino pe 18 octombrie 1961, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta socială europeană semnată la Torino pe 18 octombrie 1961,

| — | având în vedere Pilonul european al drepturilor sociale, în special principiul 19 privind locuințele și asistența pentru persoanele fără locuință, |
| --- | --- |

—

având în vedere Pilonul european al drepturilor sociale, în special principiul 19 privind locuințele și asistența pentru persoanele fără locuință,

| — | având în vedere Carta comunitară a drepturilor sociale fundamentale ale lucrătorilor din 1989, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta comunitară a drepturilor sociale fundamentale ale lucrătorilor din 1989,

| — | având în vedere recomandările specifice de țară din 25 mai 2018 pentru toate cele 28 de state membre privind locuințele, |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandările specifice de țară din 25 mai 2018 pentru toate cele 28 de state membre privind locuințele,

| — | având în vedere Carta ONU privind locuințele sustenabile și obiectivul său de a „asigura accesul la locuințe decente, adecvate, la prețuri accesibile și salubre pentru toți”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta ONU privind locuințele sustenabile și obiectivul său de a „asigura accesul la locuințe decente, adecvate, la prețuri accesibile și salubre pentru toți”,

| — | având în vedere rezoluția sa legislativă din 10 iulie 2020 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa legislativă din 10 iulie 2020 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (1),

| — | având în vedere rezoluția sa din 17 aprilie 2020 referitoare la acțiunea coordonată a UE pentru combaterea pandemiei de COVID-19 și a consecințelor sale (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 17 aprilie 2020 referitoare la acțiunea coordonată a UE pentru combaterea pandemiei de COVID-19 și a consecințelor sale (2),

| — | având în vedere rezoluția sa din 10 octombrie 2019 referitoare la politicile de ocupare a forței de muncă și politicile sociale ale zonei euro (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 10 octombrie 2019 referitoare la politicile de ocupare a forței de muncă și politicile sociale ale zonei euro (3),

| — | având în vedere rezoluția sa legislativă din 4 aprilie 2019 referitoare la propunerea de Regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind Fondul social european Plus (FSE+) (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa legislativă din 4 aprilie 2019 referitoare la propunerea de Regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind Fondul social european Plus (FSE+) (4),

| — | având în vedere articolul 227 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 227 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât Comisia pentru petiții a primit petiția nr. 0546/2020 și alte câteva petiții care exprimă îngrijorarea față de situația a peste 4 milioane de cetățeni europeni fără locuință, și întrucât se pare că numărul persoanelor fără locuință din UE a crescut cu peste 70 % în ultimii 10 ani; |
| --- | --- |

A.

întrucât Comisia pentru petiții a primit petiția nr. 0546/2020 și alte câteva petiții care exprimă îngrijorarea față de situația a peste 4 milioane de cetățeni europeni fără locuință, și întrucât se pare că numărul persoanelor fără locuință din UE a crescut cu peste 70 % în ultimii 10 ani;

| B. | întrucât lipsa locuinței atrage direct greutăți în exercitarea altor drepturi fundamentale, cum ar fi accesul la îngrijirile de sănătate, și întrucât persoanele fără locuință sunt deseori ținta unor infracțiuni generate de ură și violență, inclusiv stigmatizarea socială; |
| --- | --- |

B.

întrucât lipsa locuinței atrage direct greutăți în exercitarea altor drepturi fundamentale, cum ar fi accesul la îngrijirile de sănătate, și întrucât persoanele fără locuință sunt deseori ținta unor infracțiuni generate de ură și violență, inclusiv stigmatizarea socială;

| C. | întrucât aceste petiții fac un apel la Uniunea Europeană să nu lase pe nimeni în urmă și să adopte de urgență o acțiune concertată, luând măsuri preventive care să reducă durabil riscul și amploarea fenomenului oamenilor fără locuință; |
| --- | --- |

C.

întrucât aceste petiții fac un apel la Uniunea Europeană să nu lase pe nimeni în urmă și să adopte de urgență o acțiune concertată, luând măsuri preventive care să reducă durabil riscul și amploarea fenomenului oamenilor fără locuință;

| D. | întrucât, în ierarhia nevoilor umane, locuințele oferă un spațiu pentru a trăi, permițând astfel satisfacerea altor nevoi de bază și superioare; |
| --- | --- |

D.

întrucât, în ierarhia nevoilor umane, locuințele oferă un spațiu pentru a trăi, permițând astfel satisfacerea altor nevoi de bază și superioare;

| E. | întrucât Uniunea combate excluziunea socială și discriminările și promovează justiția și protecția sociale, egalitatea între femei și bărbați, solidaritatea între generații și protecția drepturilor copilului; |
| --- | --- |

E.

întrucât Uniunea combate excluziunea socială și discriminările și promovează justiția și protecția sociale, egalitatea între femei și bărbați, solidaritatea între generații și protecția drepturilor copilului;

| F. | întrucât în definirea și punerea în aplicare a politicilor și a acțiunilor sale, Uniunea trebuie să ia în considerare cerințe legate de un nivel ridicat al ratei de angajare, garantarea unei protecții sociale corespunzătoare, combaterea excluziunii sociale, politicile pentru locuințe sociale și un nivel ridicat de educație, de formare profesională și de protecție a sănătății umane; |
| --- | --- |

F.

întrucât în definirea și punerea în aplicare a politicilor și a acțiunilor sale, Uniunea trebuie să ia în considerare cerințe legate de un nivel ridicat al ratei de angajare, garantarea unei protecții sociale corespunzătoare, combaterea excluziunii sociale, politicile pentru locuințe sociale și un nivel ridicat de educație, de formare profesională și de protecție a sănătății umane;

| G. | întrucât faptul că în UE nu există o singură definiție larg adoptată a lipsei de locuință și a excluziunii de la obținerea unei locuințe îngreunează evaluarea amplorii lipsei de adăpost în statele membre ale UE; |
| --- | --- |

G.

întrucât faptul că în UE nu există o singură definiție larg adoptată a lipsei de locuință și a excluziunii de la obținerea unei locuințe îngreunează evaluarea amplorii lipsei de adăpost în statele membre ale UE;

| H. | întrucât numărul persoanelor fără adăpost a crescut în ultimul deceniu în mai multe țări din UE; întrucât cauzele acestei creșteri sunt o combinație între creșterea costurilor imobiliare, impactul crizei economice, reducerea protecției sociale și politicile improprii pentru face față fenomenului persoanelor fără locuință în multe state membre; întrucât prețurile locuințelor au crescut cu 5 % în zona euro (ZE-19) și cu 5,2 % în UE-27 în al doilea trimestru al anului 2020, comparativ cu același trimestru al anului precedent; |
| --- | --- |

H.

întrucât numărul persoanelor fără adăpost a crescut în ultimul deceniu în mai multe țări din UE; întrucât cauzele acestei creșteri sunt o combinație între creșterea costurilor imobiliare, impactul crizei economice, reducerea protecției sociale și politicile improprii pentru face față fenomenului persoanelor fără locuință în multe state membre; întrucât prețurile locuințelor au crescut cu 5 % în zona euro (ZE-19) și cu 5,2 % în UE-27 în al doilea trimestru al anului 2020, comparativ cu același trimestru al anului precedent;

| I. | întrucât UE nu are prerogative directe în politica locativă, dar poate afecta indirect condițiile de locuit din statele membre prin reglementări, cum ar fi legislația privind ajutoarele de stat, legislația fiscală și legislația concurenței, precum și prin măsuri cum ar fi recomandările și orientările; |
| --- | --- |

I.

întrucât UE nu are prerogative directe în politica locativă, dar poate afecta indirect condițiile de locuit din statele membre prin reglementări, cum ar fi legislația privind ajutoarele de stat, legislația fiscală și legislația concurenței, precum și prin măsuri cum ar fi recomandările și orientările;

| J. | întrucât Fondul social european este constituit pentru a mări șansele de angajare ale lucrătorilor pe piața internă și a contribui astfel la creșterea nivelului de trai, ajutând persoanele fără adăpost să aibă acces la locuințe sociale; |
| --- | --- |

J.

întrucât Fondul social european este constituit pentru a mări șansele de angajare ale lucrătorilor pe piața internă și a contribui astfel la creșterea nivelului de trai, ajutând persoanele fără adăpost să aibă acces la locuințe sociale;

| K. | întrucât s-a recurs și la alte fonduri structurale și de investiții europene, cum ar fi FEDR, pentru proiecte imobiliare și pentru a răspunde nevoilor comunităților defavorizate; |
| --- | --- |

K.

întrucât s-a recurs și la alte fonduri structurale și de investiții europene, cum ar fi FEDR, pentru proiecte imobiliare și pentru a răspunde nevoilor comunităților defavorizate;

| L. | întrucât Fondul de ajutor european destinat celor mai defavorizate persoane sprijină măsurile întreprinse de statele membre pentru a le oferi alimente și/sau ajutor material celor mai sărace persoane; |
| --- | --- |

L.

întrucât Fondul de ajutor european destinat celor mai defavorizate persoane sprijină măsurile întreprinse de statele membre pentru a le oferi alimente și/sau ajutor material celor mai sărace persoane;

| M. | întrucât problema persoanelor fără adăpost a fost menționată tot mai des în ultimele rapoarte ale semestrului european; |
| --- | --- |

M.

întrucât problema persoanelor fără adăpost a fost menționată tot mai des în ultimele rapoarte ale semestrului european;

| N. | întrucât nerezolvarea problemei lipsei de adăpost generează costuri sociale foarte ridicate în domeniile justiției și sănătății; |
| --- | --- |

N.

întrucât nerezolvarea problemei lipsei de adăpost generează costuri sociale foarte ridicate în domeniile justiției și sănătății;

| O. | întrucât politicile de protecție socială, bazate pe dispoziții generale universale, însoțite de măsuri bine focalizate, joacă un rol foarte important în prevenirea lipsei de adăpost; |
| --- | --- |

O.

întrucât politicile de protecție socială, bazate pe dispoziții generale universale, însoțite de măsuri bine focalizate, joacă un rol foarte important în prevenirea lipsei de adăpost;

| P. | întrucât dovezile adunate cu privire la impactul crizei Covid-19 asupra accesibilității locuințelor în UE arată că pe termen mediu recesiunea economică și pierderea locului de muncă și a venitului ar putea mări și mai mult costurile excesive legate de locuințe și procentul de oameni fără de adăpost în Europa; |
| --- | --- |

P.

întrucât dovezile adunate cu privire la impactul crizei Covid-19 asupra accesibilității locuințelor în UE arată că pe termen mediu recesiunea economică și pierderea locului de muncă și a venitului ar putea mări și mai mult costurile excesive legate de locuințe și procentul de oameni fără de adăpost în Europa;

| Q. | întrucât profilul populației fără adăpost s-a modificat, iar în rândul său găsim acum mai mulți tineri și copii, bătrâni, imigranți, romi și alte minorități defavorizate, în timp ce femeile și familiile reprezintă categorii tot mai amenințate să rămână fără locuință; |
| --- | --- |

Q.

întrucât profilul populației fără adăpost s-a modificat, iar în rândul său găsim acum mai mulți tineri și copii, bătrâni, imigranți, romi și alte minorități defavorizate, în timp ce femeile și familiile reprezintă categorii tot mai amenințate să rămână fără locuință;

| R. | întrucât a avea acces la o locuință decentă și a face parte din societate sunt aspecte esențiale care le permit oamenilor să își împlinească potențialul și să contribuie la societate; |
| --- | --- |

R.

întrucât a avea acces la o locuință decentă și a face parte din societate sunt aspecte esențiale care le permit oamenilor să își împlinească potențialul și să contribuie la societate;

| S. | întrucât, în general, problema lipsei de adăpost este cauzată de întrepătrunderea complexă a unor factori structurali, instituționali și personali; |
| --- | --- |

S.

întrucât, în general, problema lipsei de adăpost este cauzată de întrepătrunderea complexă a unor factori structurali, instituționali și personali;

| T. | întrucât lipsa de adăpost și excluziunea locativă constituie o problemă socială pentru care ar trebui găsită o soluție permanentă; |
| --- | --- |

T.

întrucât lipsa de adăpost și excluziunea locativă constituie o problemă socială pentru care ar trebui găsită o soluție permanentă;

| U. | întrucât anumite state membre îi incriminează pe oamenii străzii și comportamentele asociate cu acest fenomen; |
| --- | --- |

U.

întrucât anumite state membre îi incriminează pe oamenii străzii și comportamentele asociate cu acest fenomen;

| V. | întrucât, în anumite state membre, persoanele fără adăpost au acces permanent la adăpost doar în timpul iernii și nu pe tot parcursul anului; |
| --- | --- |

V.

întrucât, în anumite state membre, persoanele fără adăpost au acces permanent la adăpost doar în timpul iernii și nu pe tot parcursul anului;

| W. | întrucât, în anumite state membre, serviciile de protecție socială locale au doar un rol pasiv în ajutarea persoanelor fără adăpost să se reintegreze în societate; |
| --- | --- |

W.

întrucât, în anumite state membre, serviciile de protecție socială locale au doar un rol pasiv în ajutarea persoanelor fără adăpost să se reintegreze în societate;

| 1. | se arată extrem de îngrijorat de situația a peste 4 milioane de cetățeni europeni fără adăpost, deoarece criza economică și sanitară actuală a făcut ca un număr mai mare de oameni să își piardă locul de muncă și să fie dependenți de protecția socială; |
| --- | --- |

1.

| 2. | reamintește că accesul la locuințe este un drept fundamental pentru toți oamenii și cere UE și statelor membre să elimine fenomenul lipsei de adăpost în Uniune până în 2030, ca un obiectiv stabilit la nivelul UE; invită Comisia să ia măsuri mai ferme pentru a sprijini statele membre în reducerea și eradicarea lipsei de adăpost, ca prioritate în contextul planului de acțiune privind Pilonul european al drepturilor sociale și în conformitate cu obiectivele de dezvoltare durabilă ale Organizației Națiunilor Unite; |
| --- | --- |

2.

| 3. | subliniază că lipsa de adăpost este una dintre cele mai grave forme de sărăcie și privațiune, care trebuie eliminată prin politici focalizate și integrate aplicate în mod sustenabil prin abordarea factorilor de risc personali (cum ar fi lipsa de adăpost și șomajul); |
| --- | --- |

3.

| 4. | invită Comisia și statele membre să adopte o definiție-cadru comună și indicatori coerenți privind lipsa de adăpost în UE, care să permită o înțelegere comună, o comparație sistematică și o evaluare a amplorii fenomenului lipsei de adăpost în diferite state membre ale UE; |
| --- | --- |

4.

| 5. | reamintește că în timpul crizei provocate de COVID-19, Parlamentul European a oferit adăpost la 100 de femei fără adăpost în clădirile sale; |
| --- | --- |

5.

| 6. | subliniază că este important să se suplimenteze mecanismele de colectare a datelor, întrucât proporția persoanelor fără adăpost ar putea fi atunci monitorizată sistematic la nivelul UE prin intermediul unor organisme precum Eurostat; |
| --- | --- |

6.

| 7. | apreciază că acțiunile Platformei europene de combatere a sărăciei și a excluziunii sociale pentru a remedia această situație este una dintre inițiativele emblematice ale Strategiei Europa 2020 pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii; |
| --- | --- |

7.

| 8. | invită Comisia să propună un cadru UE pentru strategiile naționale privind persoanele fără adăpost și invită, de asemenea, statele membre să adopte principiul „locuință înainte de toate”, pe baza bunelor practici din unele state membre, care contribuie la reducerea substanțială a ratei lipsei de adăpost prin introducerea unor planuri de acțiune ferme și a unor abordări inovatoare; afirmă că astfel de abordări inovatoare se bazează pe conceptul că a avea o locuință este un drept fundamental al omului și dezvoltă apoi trasee de integrare socială și profesională mai ample; |
| --- | --- |

8.

| 9. | felicită Comisia pentru angajamentul de a reduce și mai mult numărul persoanelor fără adăpost prin integrarea sa în politicile sectoriale relevante ale UE, mai ales, dar nu numai, în dezvoltarea regională, sănătate, drepturile omului, tineret, aspectele de gen, migrație și integrare; |
| --- | --- |

9.

| 10. | invită statele membre, ca principale responsabile, să își onoreze obligația de a rezolva problema persoanelor fără adăpost, să insiste pe prevenire și intervenție rapidă, care sunt, din multe motive, politicile cel mai puțin costisitoare și cel mai puțin invazive de a combate fenomenul persoanelor fără adăpost și să dea un rol mai proactiv serviciilor regionale și locale de protecție socială pentru a ajuta persoanele fără adăpost să se reintegreze în societate; |
| --- | --- |

10.

| 11. | subliniază necesitatea colaborării interministeriale și interguvernamentale în elaborarea și punerea în aplicare a unor astfel de strategii, precum și participarea principalelor părți interesate și încurajează schimbul de bune practici între statele membre; |
| --- | --- |

11.

| 12. | invită statele membre și Comisia să îmbunătățească colectarea de date relevante și comparabile, cu implicarea organizațiilor neguvernamentale acreditate și a autorităților locale care operează în domeniile sărăciei și excluziunii sociale, precum și de furnizarea de servicii pentru persoanele fără adăpost sau care riscă să ajungă în această situație; |
| --- | --- |

12.

| 13. | susține sarcinile Comitetului pentru protecție socială (CPS) în cadrul căruia statele membre, împreună cu Comisia Europeană, se ocupă de aspecte legate de lipsa de adăpost prin intermediul metodei deschise de coordonare; |
| --- | --- |

13.

| 14. | solicită Comisiei să îmbunătățească monitorizarea și guvernanța și să mobilizeze în continuare fonduri și politici UE în sprijinul persoanelor fără adăpost; invită Comisia să verifice dacă regiunile și autoritățile locale utilizează resursele FEDR pentru locuințe sociale; |
| --- | --- |

14.

| 15. | invită statele membre să asigure accesul egal la servicii publice, precum asistența medicală educația și serviciile sociale; |
| --- | --- |

15.

| 16. | face un apel la statele membre să susțină integrarea persoanelor fără adăpost pe piața forței de muncă, prin sprijin specializat și individualizat și măsuri de reconciliere, programe integrate de ocupare a forței de muncă și instruire profesională, precum și alte programe specializate și focalizate pentru a le ajuta să se reintegreze pe piața muncii; invită Comisia și statele membre să se asigure că Garanția pentru tineret revizuită contribuie la combaterea lipsei de adăpost în rândul tinerilor; |
| --- | --- |

16.

| 17. | invită Comisia și statele membre să pună în aplicare în mod corespunzător pilonul european al drepturilor sociale, astfel încât să reflecte contribuțiile primite de-a lungul perioadei de consultare privind principiul 19, integrând „Locuințe și asistență pentru persoanele fără adăpost” în planul său de acțiune din 2021, și insistă să se valorifice mai bine semestrul european pentru a asigura progrese în rezolvarea problemei lipsei de adăpost și a excluziunii de la obținerea de locuințe; |
| --- | --- |

17.

| 18. | subliniază că oamenii străzii și alți oameni care locuiesc în condiții precare sunt expuși unui risc deosebit din cauza crizei provocate de COVID-19; îndeamnă insistent UE și statele membre să introducă măsuri specifice de protejare a persoanelor fără adăpost, să ajute financiar ONG-urile acreditate și parteneriatele public-privat și să sprijine autoritățile locale să asigure spații sigure și să prevină evacuările; |
| --- | --- |

18.

| 19. | invită Comisia și statele membre să folosească instrumentele existente, dar și instrumentele din CFM 2021-2027 și Facilitatea pentru redresare și reziliență, pentru a îmbunătăți oportunitățile de angajare și integrarea socială a familiilor în care nimeni nu are un loc de muncă; |
| --- | --- |

19.

| 20. | invită statele membre să se ocupe de urgență de problema persoanelor fără adăpost, prin adoptarea unor strategii naționale integrate privind persoanele fără adăpost, pe termen lung, bazate pe comunitate, centrate pe asigurarea de locuințe, așa cum încurajează pachetul de investiții sociale al UE; |
| --- | --- |

20.

| 21. | invită Consiliul să raporteze cu regularitate progresele din acest domeniu; |
| --- | --- |

21.

| 22. | invită statele membre să stimuleze participarea socială a tuturor părților interesate la strategiile integrate privind persoanele fără adăpost și să promoveze antreprenoriatul social și activitățile de auto-inovare pentru a îmbunătăți incluziunea activă a persoanelor fără adăpost; |
| --- | --- |

22.

| 23. | face un apel la statele membre să îi dezincrimineze pe oamenii străzii: |
| --- | --- |

23.

| 24. | invită statele membre să asigure un acces constant și continuu la adăposturi de urgență; subliniază, cu toate acestea, că acest lucru ar trebui să fie doar temporar și nu reprezintă o alternativă la soluțiile structurale, cum ar fi prevenirea și furnizarea de locuințe adecvate și de sprijin social ca răspuns la lipsa de adăpost; |
| --- | --- |

24.

| 25. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

25.

---

(1)  Texte adoptate, P9_TA(2020)0194.

(2)  Texte adoptate, P9_TA(2020)0054.

(3)  Texte adoptate, P9_TA(2019)0033.

(4)  Texte adoptate, P8_TA(2019)0350.

---

| 20.10.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 425/7 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 425/7

---

P9_TA(2020)0315

Sistemul Schengen și măsurile luate în timpul crizei COVID-19

Rezoluția Parlamentului European din 24 noiembrie 2020 referitoare la sistemul Schengen și la măsurile luate în timpul crizei COVID-19 (2020/2801(RSP))

(2021/C 425/02)

Parlamentul European,

| — | având în vedere petiția nr. 0653/2020, |
| --- | --- |

—

având în vedere petiția nr. 0653/2020,

| — | având în vedere articolul 21 alineatul (1) și articolul 67 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 21 alineatul (1) și articolul 67 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere Protocolul la Tratatul de la Amsterdam de integrare a acquis-ului Schengen în cadrul Uniunii Europene (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Protocolul la Tratatul de la Amsterdam de integrare a acquis-ului Schengen în cadrul Uniunii Europene (1),

| — | având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene,

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2016/399 al Parlamentului European și al Consiliului din 9 martie 2016 cu privire la Codul Uniunii privind regimul de trecere a frontierelor de către persoane (Codul frontierelor Schengen) (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2016/399 al Parlamentului European și al Consiliului din 9 martie 2016 cu privire la Codul Uniunii privind regimul de trecere a frontierelor de către persoane (Codul frontierelor Schengen) (2),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 30 martie 2020 intitulată „Orientări privind exercitarea liberei circulații a lucrătorilor pe perioada epidemiei de COVID-19” (C(2020)2051), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 30 martie 2020 intitulată „Orientări privind exercitarea liberei circulații a lucrătorilor pe perioada epidemiei de COVID-19” (C(2020)2051),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 16 iulie 2020 intitulată „Orientări privind lucrătorii sezonieri din UE în contextul pandemiei de COVID-19” (C(2020)4813), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 16 iulie 2020 intitulată „Orientări privind lucrătorii sezonieri din UE în contextul pandemiei de COVID-19” (C(2020)4813),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 13 mai 2020 intitulată „Către o abordare etapizată și coordonată pentru restabilirea liberei circulații și ridicarea controalelor la frontierele interne – COVID-19” (C(2020)3250), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 13 mai 2020 intitulată „Către o abordare etapizată și coordonată pentru restabilirea liberei circulații și ridicarea controalelor la frontierele interne – COVID-19” (C(2020)3250),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 17 aprilie 2020 referitoare la acțiunea coordonată a UE pentru combaterea pandemiei de COVID-19 și a consecințelor sale (3), precum și Rezoluția sa din 19 iunie 2020 referitoare la situația din spațiul Schengen în urma epidemiei de COVID-19 (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 17 aprilie 2020 referitoare la acțiunea coordonată a UE pentru combaterea pandemiei de COVID-19 și a consecințelor sale (3), precum și Rezoluția sa din 19 iunie 2020 referitoare la situația din spațiul Schengen în urma epidemiei de COVID-19 (4),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 19 iunie 2020 referitoare la protecția europeană a lucrătorilor transfrontalieri și sezonieri în contextul crizei provocate de COVID-19 (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 19 iunie 2020 referitoare la protecția europeană a lucrătorilor transfrontalieri și sezonieri în contextul crizei provocate de COVID-19 (5),

| — | având în vedere rezoluția sa din 17 septembrie 2020 intitulată „COVID-19: coordonarea la nivelul UE a evaluărilor sanitare și a clasificării riscurilor și consecințele pentru spațiul Schengen și piața unică (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 17 septembrie 2020 intitulată „COVID-19: coordonarea la nivelul UE a evaluărilor sanitare și a clasificării riscurilor și consecințele pentru spațiul Schengen și piața unică (6),

| — | având în vedere Recomandarea (UE) 2020/1475 a Consiliului din 13 octombrie 2020 privind o abordare coordonată a restricționării liberei circulații ca răspuns la pandemia de COVID-19 (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Recomandarea (UE) 2020/1475 a Consiliului din 13 octombrie 2020 privind o abordare coordonată a restricționării liberei circulații ca răspuns la pandemia de COVID-19 (7),

| — | având în vedere deliberările referitoare la petiția nr. 0653/2020 din cadrul reuniunii Comisiei pentru petiții din 2 iulie 2020, |
| --- | --- |

—

având în vedere deliberările referitoare la petiția nr. 0653/2020 din cadrul reuniunii Comisiei pentru petiții din 2 iulie 2020,

| — | având în vedere articolul 227 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 227 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât Comisia pentru petiții a primit petiția nr. 0653/2020 din partea reprezentanților regiunilor de frontieră belgiene/germane/olandeze/luxemburgheze, prin care aceștia își exprimă îngrijorarea cu privire la închiderea bruscă a frontierelor interne ale UE ca răspuns la pandemia de COVID-19 și la consecințele diferitelor măsuri introduse de diferitele state membre asupra cetățenilor din UE, în special asupra celor care locuiesc în regiunile de frontieră; |
| --- | --- |

A.

întrucât Comisia pentru petiții a primit petiția nr. 0653/2020 din partea reprezentanților regiunilor de frontieră belgiene/germane/olandeze/luxemburgheze, prin care aceștia își exprimă îngrijorarea cu privire la închiderea bruscă a frontierelor interne ale UE ca răspuns la pandemia de COVID-19 și la consecințele diferitelor măsuri introduse de diferitele state membre asupra cetățenilor din UE, în special asupra celor care locuiesc în regiunile de frontieră;

| B. | întrucât regiunile de frontieră reprezintă 40 % din teritoriul Uniunii Europene, iar în aceste regiuni locuiește 30 % din populația UE; |
| --- | --- |

B.

întrucât regiunile de frontieră reprezintă 40 % din teritoriul Uniunii Europene, iar în aceste regiuni locuiește 30 % din populația UE;

| C. | întrucât acquis-ul Schengen a fost esențial în transformarea regiunilor frontaliere în locuri de schimb economic și social, precum și în regiuni model de cooperare teritorială și inovare instituțională; |
| --- | --- |

C.

întrucât acquis-ul Schengen a fost esențial în transformarea regiunilor frontaliere în locuri de schimb economic și social, precum și în regiuni model de cooperare teritorială și inovare instituțională;

| D. | întrucât pandemia de COVID-19 constituie o amenințare gravă la adresa sănătății publice, având impact asupra sănătății și vieții tuturor persoanelor care trăiesc în UE și asupra sistemelor de sănătate și de îngrijire ale statelor membre; |
| --- | --- |

D.

întrucât pandemia de COVID-19 constituie o amenințare gravă la adresa sănătății publice, având impact asupra sănătății și vieții tuturor persoanelor care trăiesc în UE și asupra sistemelor de sănătate și de îngrijire ale statelor membre;

| E. | întrucât, ca răspuns la pandemia de COVID-19, majoritatea statelor membre au reintrodus controale la frontierele interne sau și-au închis frontierele; întrucât au fost introduse și continuă să se aplice restricții temporare de călătorie din țări terțe, dar și din state membre ale UE în spațiul Schengen; întrucât aceste măsuri nu au fost coordonate între statele membre sau cu instituțiile UE; |
| --- | --- |

E.

întrucât, ca răspuns la pandemia de COVID-19, majoritatea statelor membre au reintrodus controale la frontierele interne sau și-au închis frontierele; întrucât au fost introduse și continuă să se aplice restricții temporare de călătorie din țări terțe, dar și din state membre ale UE în spațiul Schengen; întrucât aceste măsuri nu au fost coordonate între statele membre sau cu instituțiile UE;

| F. | întrucât peste 17 milioane de cetățeni ai UE locuiesc și muncesc într-o altă țară din UE decât țara ai cărei cetățeni sunt (3,9 % din totalul forței de muncă în 2018); |
| --- | --- |

F.

întrucât peste 17 milioane de cetățeni ai UE locuiesc și muncesc într-o altă țară din UE decât țara ai cărei cetățeni sunt (3,9 % din totalul forței de muncă în 2018);

| G. | întrucât, potrivit Codului frontierelor Schengen, controalele la frontierele interne pot fi introduse de statele membre ca o măsură excepțională și ca ultimă soluție în cazul unei amenințări grave la adresa ordinii publice sau a securității interne și trebuie să respecte principiul proporționalității; întrucât, în acest caz, este necesar să fie transmisă o notificare celorlalte state membre și Comisiei, |
| --- | --- |

G.

întrucât, potrivit Codului frontierelor Schengen, controalele la frontierele interne pot fi introduse de statele membre ca o măsură excepțională și ca ultimă soluție în cazul unei amenințări grave la adresa ordinii publice sau a securității interne și trebuie să respecte principiul proporționalității; întrucât, în acest caz, este necesar să fie transmisă o notificare celorlalte state membre și Comisiei,

| 1. | subliniază că spațiul fără controale la frontiere este un element important pentru piața unică europeană; reiterează faptul că pandemia de COVID-19 este o criză diferită de orice altă criză cu care s-a confruntat Europa de la crearea spațiului Schengen; |
| --- | --- |

1.

| 2. | subliniază că libera circulație a persoanelor este una dintre pietrele de temelie ale unei Uniuni Europene funcționale și una dintre cele mai mari realizări ale sale; reamintește că pe teritoriul UE există o mobilitate din ce în ce mai mare în scopuri legate de rezidență, muncă, studiu sau administrarea afacerilor; |
| --- | --- |

2.

| 3. | subliniază că libertatea de circulație a fost grav afectată de închiderea totală sau parțială a frontierelor de către statele membre în timpul pandemiei de COVID-19; regretă că închiderea bruscă, precipitată și necoordonată a frontierelor și introducerea măsurilor aferente au cauzat blocarea unor persoane aflate în tranzit și au afectat grav persoanele care trăiesc în regiunile frontaliere, limitându-le posibilitatea de a trece frontiera pentru a lucra, pentru a furniza și a primi servicii sau pentru a-și vizita prietenii și familia; subliniază efectul negativ al închiderii frontierelor interne și externe asupra comerțului internațional, științei și sectorului turistic; subliniază faptul că, în loc să introducă controale la frontiere, statele membre ar trebui să depună eforturi și să măsurile necesare pentru a le permite cetățenilor să treacă frontierele, garantând totodată siguranță maximă și protejarea sănătății; |
| --- | --- |

3.

| 4. | subliniază că este necesar să se respecte normele acquis-ului Schengen printr-o mai bună coordonare a măsurilor din spațiul Schengen, în special în regiunile transfrontaliere, și pentru a evita o abordare fragmentată în statele membre; subliniază că măsurile de restricționare a liberei circulații ar trebui să rămână o excepție; subliniază că restricțiile privind libera circulație ar trebui înlocuite cu măsuri specifice, în conformitate cu principiile proporționalității și nediscriminării; încurajează statele membre să modereze restricțiile aplicate; reamintește importanța restaurării unui spațiu Schengen pe deplin funcțional, fără controale la frontierele interne; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ia act de faptul că zonele cele mai afectate de pandemie nu coincid întotdeauna cu frontierele naționale, motiv pentru care limitarea deplasărilor ar trebui să se bazeze pe situația sănătății publice din diferitele regiuni și ar trebui să aibă caracter flexibil și local; |
| --- | --- |

5.

| 6. | salută eforturile depuse de Comisie și de statele membre pentru a sprijini acțiunea coordonată pe care o întreprinde UE în prezent de a asigura protecția sănătății publice, respectând totodată libertatea de circulație; solicită Comisiei, Consiliului și statelor membre să continue să îmbunătățească și să implementeze integral măsurile de coordonare generală, pe baza celor mai bune informații științifice disponibile, în special în ceea ce privește reglementările privind carantina, depistarea transfrontalieră a contacților, strategiile de testare, evaluarea comună a metodelor de testare, recunoașterea reciprocă a testelor și restricționarea temporară a călătoriilor neesențiale către UE; consideră că ar trebui utilizate măsuri cuprinzătoare, adecvate și clare de protecție a sănătății publice pentru persoanele care trec frontierele interne, pentru a evita reintroducerea frontierelor interne; |
| --- | --- |

6.

| 7. | salută orientările oferite în permanență de Comisie în cadrul acțiunii actuale de coordonare a reacției comune a UE la pandemia de COVID-19, în special în ceea ce privește aplicarea principiilor egalității de tratament și nediscriminării, precum și exercitarea liberei circulații a lucrătorilor și serviciilor, în condiții echitabile; |
| --- | --- |

7.

| 8. | invită Comisia să își continue eforturile de îmbunătățire și susținere a cooperării și a coordonării la nivelul UE între și cu statele membre în perioada pandemiei; |
| --- | --- |

8.

| 9. | consideră că instrumente precum aplicațiile de depistare a contacților pentru COVID-19 ar trebui să fie compatibile la nivel transfrontalier, pentru a se garanta că ele sunt eficiente și pentru a putea să se urmărească cazurile de infectare pe durata călătoriilor; subliniază că rezidenții UE ar trebui să aibă acces facil la informații fiabile, complete și oferite în timp real cu privire la restricțiile de călătorie și la măsurile de sănătate și de siguranță legate de pandemie, în întreaga Europă; reiterează importanța comunicării multilingve cu privire la pandemie, acordând o atenție deosebită limbilor utilizate în regiunile transfrontaliere; invită Comisia să actualizeze site-ul de internet „Re-open EU” în consecință, pentru a crea un adevărat ghișeu unic, care să faciliteze libera circulație în timpul pandemiei și care să îi ajute în mod semnificativ pe cetățeni să revină la modul de viață obișnuit; |
| --- | --- |

9.

| 10. | își exprimă îngrijorarea cu privire la numeroasele obstacole cu care se confruntă mulți lucrători transfrontalieri, studenți și cupluri binaționale aflate în relații stabile, din cauza închiderii frontierelor sau a restricțiilor de călătorie; invită Comisia și statele membre să acorde o atenție deosebită particularităților regiunilor transfrontaliere în care naveta transfrontalieră este răspândită; sugerează, în acest sens, ca cetățenii care locuiesc în regiunile de frontieră și lucrătorii transfrontalieri să fie scutiți de măsurile și restricțiile impuse din cauza pandemiei, impunându-li-se totodată să respecte sfaturile și măsurile luate de autoritățile sanitare din statele membre respective pentru a preveni răspândirea virusului; |
| --- | --- |

10.

| 11. | consideră că o revenire rapidă la o zonă Schengen pe deplin funcțională este de cea mai mare importanță și depinde atât de voința politică a statelor membre, cât și de angajamentul lor de a-și coordona măsurile în temeiul acquis-ului Schengen; reamintește că orice acțiune bilaterală necoordonată care ar putea duce la restricții inutile în ceea ce privește mobilitatea și libera circulație ar trebui evitată; constată că o strategie privind viitorul spațiului Schengen este una dintre inițiativele-cheie ale Comisiei pentru 2021; reamintește că finalizarea spațiului Schengen este mai mult decât de dorit, deoarece va garanta că toți cetățenii UE pot beneficia în mod egal de acquis-ul UE; își reiterează apelul adresat Comisiei și statelor membre de a pregăti, cât mai curând posibil, planuri de urgență în cazul unor noi vârfuri de răspândire a COVID-19, pentru a evita ca controalele temporare la frontieră să devină semipermanente pe termen mediu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

12.

---

(1)  JO C 340, 10.11.1997, p. 93.

(2)  JO L 77, 23.3.2016, p. 1.

(3)  Texte adoptate, P9_TA(2020)0054.

(4)  Texte adoptate, P9_TA(2020)0175.

(5)  Texte adoptate, P9_TA(2020)0176.

(6)  Texte adoptate, P9_TA(2020)0240.

(7)  JO L 337, 14.10.2020, p. 3.

---

Joi, 25 noiembrie 2020

| 20.10.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 425/10 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 425/10

---

P9_TA(2020)0318

Către o piață unică mai sustenabilă pentru întreprinderi și consumatori

Rezoluția Parlamentului European din 25 noiembrie 2020 Către o piață unică mai sustenabilă pentru întreprinderi și consumatori (2020/2021(INI))

(2021/C 425/03)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), în special articolul 114, |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), în special articolul 114,

| — | având în vedere articolele 169, 191, 192 și 193 din TFUE, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 169, 191, 192 și 193 din TFUE,

| — | având în vedere Directiva 2005/29/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 11 mai 2005 privind practicile comerciale neloiale ale întreprinderilor de pe piața internă față de consumatori (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2005/29/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 11 mai 2005 privind practicile comerciale neloiale ale întreprinderilor de pe piața internă față de consumatori (1),

| — | având în vedere Directiva 2011/83/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 octombrie 2011 privind drepturile consumatorilor (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2011/83/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 octombrie 2011 privind drepturile consumatorilor (2),

| — | având în vedere Directiva (UE) 2019/771 a Parlamentului European și a Consiliului din 20 mai 2019 privind anumite aspecte referitoare la contractele de vânzare de bunuri (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva (UE) 2019/771 a Parlamentului European și a Consiliului din 20 mai 2019 privind anumite aspecte referitoare la contractele de vânzare de bunuri (3),

| — | având în vedere propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului din 7 iunie 2018 de instituire a programului privind piața unică, competitivitatea întreprinderilor, inclusiv a întreprinderilor mici și mijlocii, și statisticile europene (COM(2018)0441), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului din 7 iunie 2018 de instituire a programului privind piața unică, competitivitatea întreprinderilor, inclusiv a întreprinderilor mici și mijlocii, și statisticile europene (COM(2018)0441),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2019/1020 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 iunie 2019 privind supravegherea pieței și conformitatea produselor (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2019/1020 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 iunie 2019 privind supravegherea pieței și conformitatea produselor (4),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 11 decembrie 2019 intitulată „Pactul verde european” (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 11 decembrie 2019 intitulată „Pactul verde european” (COM(2019)0640),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 19 februarie 2020 intitulată „O strategie europeană privind datele” (COM(2020)0066), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 19 februarie 2020 intitulată „O strategie europeană privind datele” (COM(2020)0066),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 11 martie 2020 intitulată „Un nou Plan de acțiune privind economia circulară – Pentru o Europă mai curată și mai competitivă” (COM(2020)0098), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 11 martie 2020 intitulată „Un nou Plan de acțiune privind economia circulară – Pentru o Europă mai curată și mai competitivă” (COM(2020)0098),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 4 iulie 2017 referitoare la un ciclu de viață mai lung al produselor: beneficii pentru consumatori și întreprinderi (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 4 iulie 2017 referitoare la un ciclu de viață mai lung al produselor: beneficii pentru consumatori și întreprinderi (5),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 13 septembrie 2018 referitoare la punerea în aplicare a pachetului privind economia circulară: opțiuni pentru abordarea interfeței dintre legile privind substanțele chimice, produsele și deșeurile (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 13 septembrie 2018 referitoare la punerea în aplicare a pachetului privind economia circulară: opțiuni pentru abordarea interfeței dintre legile privind substanțele chimice, produsele și deșeurile (6),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 15 ianuarie 2020 referitoare la Pactul verde european (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 15 ianuarie 2020 referitoare la Pactul verde european (7),

| — | având în vedere publicația Comisiei din octombrie 2018 intitulată „Behavioural Study on Consumers' Engagement in the Circular Economy” (Studiu comportamental privind implicarea consumatorilor în economia circulară), |
| --- | --- |

—

având în vedere publicația Comisiei din octombrie 2018 intitulată „Behavioural Study on Consumers' Engagement in the Circular Economy” (Studiu comportamental privind implicarea consumatorilor în economia circulară),

| — | având în vedere raportul Centrului Comun de Cercetare din 2019 intitulat „Analysis and development of a scoring system for repair and upgrade of products” (Examinarea și dezvoltarea unui sistem de punctaj pentru repararea și modernizarea produselor), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Centrului Comun de Cercetare din 2019 intitulat „Analysis and development of a scoring system for repair and upgrade of products” (Examinarea și dezvoltarea unui sistem de punctaj pentru repararea și modernizarea produselor),

| — | având în vedere raportul Agenției Europene de Mediu din 4 decembrie 2019 intitulat „Mediul european – stare și perspective 2020”, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Agenției Europene de Mediu din 4 decembrie 2019 intitulat „Mediul european – stare și perspective 2020”,

| — | având în vedere studiul din martie 2020 comandat de Comisia sa pentru piața internă și protecția consumatorilor și intitulat „Promoting product longevity” (Promovarea longevității produselor), |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul din martie 2020 comandat de Comisia sa pentru piața internă și protecția consumatorilor și intitulat „Promoting product longevity” (Promovarea longevității produselor),

| — | având în vedere analiza aprofundată din aprilie 2020 comandată de Comisia sa pentru piața internă și protecția consumatorilor și intitulată „Sustainable Consumption and Consumer Protection Legislation” (Consumul sustenabil și legislația pentru protecția consumatorilor), |
| --- | --- |

—

având în vedere analiza aprofundată din aprilie 2020 comandată de Comisia sa pentru piața internă și protecția consumatorilor și intitulată „Sustainable Consumption and Consumer Protection Legislation” (Consumul sustenabil și legislația pentru protecția consumatorilor),

| — | având în vedere raportul Organizației Europene a Consumatorilor (BEUC) din 18 august 2015 institulat „Durable goods: More sustainable products, better consumer rights – Consumer expectations from the EU’s resource efficiency and circular economy agenda” (Produse durabile: produse mai sustenabile, drepturi mai bune ale consumatorilor – Așteptările consumatorilor cu privire la Agenda UE privind utilizarea eficientă a resurselor și economia circulară), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Organizației Europene a Consumatorilor (BEUC) din 18 august 2015 institulat „Durable goods: More sustainable products, better consumer rights – Consumer expectations from the EU’s resource efficiency and circular economy agenda” (Produse durabile: produse mai sustenabile, drepturi mai bune ale consumatorilor – Așteptările consumatorilor cu privire la Agenda UE privind utilizarea eficientă a resurselor și economia circulară),

| — | având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere avizul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor (A9-0209/2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor (A9-0209/2020),

| A. | întrucât epuizarea resurselor naturale și proliferarea deșeurilor impun adoptarea unor modele de producție și de consum sustenabile care țin cont de limitele planetei, acordându-se prioritate unei utilizări mai eficace și sustenabile a resurselor; |
| --- | --- |

A.

întrucât epuizarea resurselor naturale și proliferarea deșeurilor impun adoptarea unor modele de producție și de consum sustenabile care țin cont de limitele planetei, acordându-se prioritate unei utilizări mai eficace și sustenabile a resurselor;

| B. | întrucât criza provocată de pandemia de COVID-19 a demonstrat că este nevoie să creăm modele de afaceri noi și mai reziliente și să sprijinim întreprinderile europene, în special întreprinderile mici și mijlocii (IMM-uri), microîntreprinderile și lucrătorii independenți; |
| --- | --- |

B.

întrucât criza provocată de pandemia de COVID-19 a demonstrat că este nevoie să creăm modele de afaceri noi și mai reziliente și să sprijinim întreprinderile europene, în special întreprinderile mici și mijlocii (IMM-uri), microîntreprinderile și lucrătorii independenți;

| C. | întrucât o piață unică sustenabilă trebuie să reflecte apelul (8) lansat de Parlament privind adoptarea unui Pact verde european ambițios; întrucât, prin urmare, este esențial să se elaboreze o strategie bazată pe cercetare pentru a crește durabilitatea produselor, precum și posibilitatea de reutilizare, modernizare și reparare a acestora; întrucât această strategie ar trebui să creeze locuri de muncă și oportunități de creștere și de inovare pentru întreprinderile europene, să sprijine competitivitatea acestora la scară mondială și să asigure un nivel ridicat de protecție a consumatorilor; |
| --- | --- |

C.

întrucât o piață unică sustenabilă trebuie să reflecte apelul (8) lansat de Parlament privind adoptarea unui Pact verde european ambițios; întrucât, prin urmare, este esențial să se elaboreze o strategie bazată pe cercetare pentru a crește durabilitatea produselor, precum și posibilitatea de reutilizare, modernizare și reparare a acestora; întrucât această strategie ar trebui să creeze locuri de muncă și oportunități de creștere și de inovare pentru întreprinderile europene, să sprijine competitivitatea acestora la scară mondială și să asigure un nivel ridicat de protecție a consumatorilor;

| D. | întrucât o strategie comună și cuprinzătoare nu este echivalentă cu o abordare universală; întrucât ar fi mai adecvată o abordare diferențiată bazată pe particularitățile fiecărei categorii de produs și ale fiecărui sector în parte, precum și pe piață și pe evoluțiile tehnologice; întrucât punerea în aplicare efectivă și asigurarea respectării normelor existente sunt esențiale pentru o piață unică funcțională și sustenabilă; |
| --- | --- |

D.

întrucât o strategie comună și cuprinzătoare nu este echivalentă cu o abordare universală; întrucât ar fi mai adecvată o abordare diferențiată bazată pe particularitățile fiecărei categorii de produs și ale fiecărui sector în parte, precum și pe piață și pe evoluțiile tehnologice; întrucât punerea în aplicare efectivă și asigurarea respectării normelor existente sunt esențiale pentru o piață unică funcțională și sustenabilă;

| E. | întrucât este esențial să se mobilizeze fonduri suficiente prin programe financiare precum Programul privind piața unică, în vederea unei tranziții către neutralitatea climatică și economia circulară, cu scopul de a finanța cercetarea și dezvoltarea în domeniul produselor sustenabile, precum și campanii de sensibilizare vizând întreprinderile și consumatorii; |
| --- | --- |

E.

întrucât este esențial să se mobilizeze fonduri suficiente prin programe financiare precum Programul privind piața unică, în vederea unei tranziții către neutralitatea climatică și economia circulară, cu scopul de a finanța cercetarea și dezvoltarea în domeniul produselor sustenabile, precum și campanii de sensibilizare vizând întreprinderile și consumatorii;

| F. | întrucât consumatorii sunt dispuși să pornească pe calea către o economie circulară, fiind de trei ori mai probabil ca aceștia să cumpere un produs dacă este etichetat ca fiind mai durabil și reparabil, astfel cum reiese din studiul comportamental al Comisiei din 2018, însă există în continuare obstacole, inclusiv o asimetrie a informațiilor; întrucât sunt necesare informații clare, fiabile și transparente privind caracteristicile unui produs, inclusiv durata estimată de viață și posibilitatea de reparare a acestuia, pentru sensibilizarea consumatorilor și o concurență loială între întreprinderi; întrucât, așadar, informațiile existente trebuie îmbunătățite, evitând totodată o supraîncărcare cu informații; |
| --- | --- |

F.

întrucât consumatorii sunt dispuși să pornească pe calea către o economie circulară, fiind de trei ori mai probabil ca aceștia să cumpere un produs dacă este etichetat ca fiind mai durabil și reparabil, astfel cum reiese din studiul comportamental al Comisiei din 2018, însă există în continuare obstacole, inclusiv o asimetrie a informațiilor; întrucât sunt necesare informații clare, fiabile și transparente privind caracteristicile unui produs, inclusiv durata estimată de viață și posibilitatea de reparare a acestuia, pentru sensibilizarea consumatorilor și o concurență loială între întreprinderi; întrucât, așadar, informațiile existente trebuie îmbunătățite, evitând totodată o supraîncărcare cu informații;

| G. | întrucât durata de viață a unui produs și modul în care acesta îmbătrânește depinde de diverși factori naturali sau artificiali, cum ar fi compoziția sa, funcționalitatea, costul reparării, tiparele de consum și utilizarea; întrucât durata de viață estimată a unui produs trebuie măsurată pe baza unor teste și criterii obiective, care să reflecte condițiile reale de utilizare, și trebuie să fie determinată înainte de a introduce produsul pe piață; |
| --- | --- |

G.

întrucât durata de viață a unui produs și modul în care acesta îmbătrânește depinde de diverși factori naturali sau artificiali, cum ar fi compoziția sa, funcționalitatea, costul reparării, tiparele de consum și utilizarea; întrucât durata de viață estimată a unui produs trebuie măsurată pe baza unor teste și criterii obiective, care să reflecte condițiile reale de utilizare, și trebuie să fie determinată înainte de a introduce produsul pe piață;

| H. | întrucât Directiva (UE) 2019/771 urmează să fie revizuită înainte de 2024; întrucât în cadrul pregătirilor pentru această revizuire ar trebui să fie evaluate o serie de măsuri menite să creeze condițiile propice pentru creșterea durabilității produselor și asigurarea unui nivel ridicat de protecție a consumatorilor, precum și a unui mediu de afaceri competitiv; întrucât perioada de garanție de doi ani prevăzută de lege s-ar putea să nu fie adecvată pentru toate categoriile de produse care se estimează că ar avea o durată de viață mai îndelungată; |
| --- | --- |

H.

întrucât Directiva (UE) 2019/771 urmează să fie revizuită înainte de 2024; întrucât în cadrul pregătirilor pentru această revizuire ar trebui să fie evaluate o serie de măsuri menite să creeze condițiile propice pentru creșterea durabilității produselor și asigurarea unui nivel ridicat de protecție a consumatorilor, precum și a unui mediu de afaceri competitiv; întrucât perioada de garanție de doi ani prevăzută de lege s-ar putea să nu fie adecvată pentru toate categoriile de produse care se estimează că ar avea o durată de viață mai îndelungată;

| I. | întrucât, într-o rezoluție anterioară (9), Parlamentul European a solicitat introducerea unor măsuri prin care să se remedieze problema obsolescenței programate a produselor și a programelor informatice, inclusiv elaborarea unei definiții comune pentru testarea și depistarea practicilor problematice; întrucât este nevoie să se dezvolte o strategie comună pentru piața unică și să se ofere securitate juridică atât întreprinderilor, cât și consumatorilor, precum și să se obțină încrederea acestora; |
| --- | --- |

I.

întrucât, într-o rezoluție anterioară (9), Parlamentul European a solicitat introducerea unor măsuri prin care să se remedieze problema obsolescenței programate a produselor și a programelor informatice, inclusiv elaborarea unei definiții comune pentru testarea și depistarea practicilor problematice; întrucât este nevoie să se dezvolte o strategie comună pentru piața unică și să se ofere securitate juridică atât întreprinderilor, cât și consumatorilor, precum și să se obțină încrederea acestora;

| J. | întrucât durata de viață a programelor informatice este esențială pentru durata de viață a aparaturii electronice; întrucât, dat fiind că programele informatice devin învechite din ce în ce mai rapid, aparatele electronice trebuie să fie adaptabile pentru a rămâne competitive pe piață (10); |
| --- | --- |

J.

întrucât durata de viață a programelor informatice este esențială pentru durata de viață a aparaturii electronice; întrucât, dat fiind că programele informatice devin învechite din ce în ce mai rapid, aparatele electronice trebuie să fie adaptabile pentru a rămâne competitive pe piață (10);

| K. | întrucât 79 % dintre cetățenii UE consideră că producătorilor ar trebui să li se impună să faciliteze repararea dispozitivelor digitale sau înlocuirea componentelor individuale ale acestora (11); întrucât produsele de înaltă calitate cresc semnificativ competitivitatea întreprinderilor europene; |
| --- | --- |

K.

întrucât 79 % dintre cetățenii UE consideră că producătorilor ar trebui să li se impună să faciliteze repararea dispozitivelor digitale sau înlocuirea componentelor individuale ale acestora (11); întrucât produsele de înaltă calitate cresc semnificativ competitivitatea întreprinderilor europene;

| L. | întrucât un sondaj realizat în decembrie 2015 (12) a scos în evidență faptul că 59 % dintre consumatori nu știau că perioada de garanție legală din UE este de cel puțin doi ani; întrucât cunoștințele consumatorilor în ceea ce privește drepturile de nivel înalt cu privire la garanția legală ar putea fi îmbunătățite, iar această îmbunătățire ar contribui la o utilizare mai sustenabilă a produselor; |
| --- | --- |

L.

întrucât un sondaj realizat în decembrie 2015 (12) a scos în evidență faptul că 59 % dintre consumatori nu știau că perioada de garanție legală din UE este de cel puțin doi ani; întrucât cunoștințele consumatorilor în ceea ce privește drepturile de nivel înalt cu privire la garanția legală ar putea fi îmbunătățite, iar această îmbunătățire ar contribui la o utilizare mai sustenabilă a produselor;

| M. | întrucât creșterea comerțului electronic a determinat necesitatea unui control mai bun al conformității bunurilor și serviciilor care provin din țări terțe cu standardele de mediu și de siguranță ale UE, precum și cu drepturile consumatorilor; |
| --- | --- |

M.

întrucât creșterea comerțului electronic a determinat necesitatea unui control mai bun al conformității bunurilor și serviciilor care provin din țări terțe cu standardele de mediu și de siguranță ale UE, precum și cu drepturile consumatorilor;

| N. | întrucât o piață unică sustenabilă necesită o supraveghere eficace a pieței în vederea asigurării unei aplicări adecvate a acestor norme, în cadrul căreia supravegherea pieței și autoritățile vamale joacă un rol esențial; |
| --- | --- |

N.

întrucât o piață unică sustenabilă necesită o supraveghere eficace a pieței în vederea asigurării unei aplicări adecvate a acestor norme, în cadrul căreia supravegherea pieței și autoritățile vamale joacă un rol esențial;

| O. | întrucât încurajarea unei mentalități a reparațiilor și a reutilizării și stimularea încrederii în piața bunurilor de ocazie ar putea constitui surse de oportunități economice și sociale, ar genera locuri de muncă și, în circumstanțe specifice, ar promova competitivitatea sectorului industrial european; întrucât, în anumite cazuri, există obstacole care îi împiedică pe consumatori să opteze pentru reparație, de exemplu lipsa accesului la piese de schimb, lipsa de standardizare și de interoperabilitate, precum și indisponibilitatea serviciilor de reparație; întrucât acest lucru are un impact negativ asupra sectorului reparațiilor; |
| --- | --- |

O.

întrucât încurajarea unei mentalități a reparațiilor și a reutilizării și stimularea încrederii în piața bunurilor de ocazie ar putea constitui surse de oportunități economice și sociale, ar genera locuri de muncă și, în circumstanțe specifice, ar promova competitivitatea sectorului industrial european; întrucât, în anumite cazuri, există obstacole care îi împiedică pe consumatori să opteze pentru reparație, de exemplu lipsa accesului la piese de schimb, lipsa de standardizare și de interoperabilitate, precum și indisponibilitatea serviciilor de reparație; întrucât acest lucru are un impact negativ asupra sectorului reparațiilor;

| P. | întrucât, potrivit unui raport Eurobarometru (13), 77 % dintre cetățenii UE ar prefera să își repare dispozitivele, nu să le înlocuiască; întrucât întreprinderile de reparații ar putea fi o sursă de locuri de muncă la nivel local și de cunoștințe specifice în Europa; |
| --- | --- |

P.

întrucât, potrivit unui raport Eurobarometru (13), 77 % dintre cetățenii UE ar prefera să își repare dispozitivele, nu să le înlocuiască; întrucât întreprinderile de reparații ar putea fi o sursă de locuri de muncă la nivel local și de cunoștințe specifice în Europa;

| Q. | întrucât prelungirea duratei de viață a unui tip de produs care este în plin proces de îmbunătățire semnificativă a eficienței sale de mediu ar trebui să fie pusă în balanță cu gradul de adoptare a acestor produse îmbunătățite și, prin urmare, nu ar trebui să ducă la întârzieri în introducerea de noi tehnologii inovatoare care ar putea genera câștiguri importante din punct de vedere ecologic; |
| --- | --- |

Q.

întrucât prelungirea duratei de viață a unui tip de produs care este în plin proces de îmbunătățire semnificativă a eficienței sale de mediu ar trebui să fie pusă în balanță cu gradul de adoptare a acestor produse îmbunătățite și, prin urmare, nu ar trebui să ducă la întârzieri în introducerea de noi tehnologii inovatoare care ar putea genera câștiguri importante din punct de vedere ecologic;

| R. | întrucât extinderea digitalizării le oferă societăților noastre noi canale pentru schimbul de informații și ajută la crearea unei piețe sustenabile bazate pe responsabilitate, transparență, schimbul de informații și o utilizare mai eficace a resurselor; |
| --- | --- |

R.

întrucât extinderea digitalizării le oferă societăților noastre noi canale pentru schimbul de informații și ajută la crearea unei piețe sustenabile bazate pe responsabilitate, transparență, schimbul de informații și o utilizare mai eficace a resurselor;

| S. | întrucât platformele online ar putea să își respecte într-o măsură mai mare responsabilitatea de a le furniza consumatorilor informații fiabile privind produsele și serviciile pe care le oferă; |
| --- | --- |

S.

întrucât platformele online ar putea să își respecte într-o măsură mai mare responsabilitatea de a le furniza consumatorilor informații fiabile privind produsele și serviciile pe care le oferă;

| T. | întrucât sectorul digital contribuie la inovare și la promovarea unei economii sustenabile; întrucât ar trebui să se abordeze impactul asupra mediului din punctul de vedere al consumului de energie și de resurse asociat infrastructurii sale; întrucât mijloacele mai sustenabile de ambalare și de livrare sunt esențiale pentru crearea unei economii circulare; |
| --- | --- |

T.

întrucât sectorul digital contribuie la inovare și la promovarea unei economii sustenabile; întrucât ar trebui să se abordeze impactul asupra mediului din punctul de vedere al consumului de energie și de resurse asociat infrastructurii sale; întrucât mijloacele mai sustenabile de ambalare și de livrare sunt esențiale pentru crearea unei economii circulare;

| U. | întrucât achizițiile publice verzi și sustenabile reprezintă un instrument strategic care poate fi utilizat pentru a contribui, alături de alte politici importante, la tranziția industrială a Europei și la consolidarea rezilienței sale și a autonomiei strategice deschise; întrucât utilizarea strategică a achizițiilor sustenabile poate aduce beneficii atât întreprinderilor, cât și consumatorilor prin stimularea cererii și ofertei de bunuri sustenabile și făcând ca aceste produse să fie eficiente din punctul de vedere al costurilor și atractive pentru consumatori; |
| --- | --- |

U.

întrucât achizițiile publice verzi și sustenabile reprezintă un instrument strategic care poate fi utilizat pentru a contribui, alături de alte politici importante, la tranziția industrială a Europei și la consolidarea rezilienței sale și a autonomiei strategice deschise; întrucât utilizarea strategică a achizițiilor sustenabile poate aduce beneficii atât întreprinderilor, cât și consumatorilor prin stimularea cererii și ofertei de bunuri sustenabile și făcând ca aceste produse să fie eficiente din punctul de vedere al costurilor și atractive pentru consumatori;

| V. | întrucât este nevoie să se combată afirmațiile false legate de caracterul ecologic și să se abordeze practicile de dezinformare ecologică prin metode eficace, inclusiv privind modul în care trebuie să fie dovedite astfel de afirmații; |
| --- | --- |

V.

întrucât este nevoie să se combată afirmațiile false legate de caracterul ecologic și să se abordeze practicile de dezinformare ecologică prin metode eficace, inclusiv privind modul în care trebuie să fie dovedite astfel de afirmații;

| W. | întrucât publicitatea are efecte asupra nivelurilor și tiparelor de consum; întrucât publicitatea ar putea ajuta întreprinderile și consumatorii să facă alegeri sustenabile, în cunoștință de cauză, |
| --- | --- |

W.

întrucât publicitatea are efecte asupra nivelurilor și tiparelor de consum; întrucât publicitatea ar putea ajuta întreprinderile și consumatorii să facă alegeri sustenabile, în cunoștință de cauză,

| 1. | salută noul plan de acțiune pentru economia circulară elaborat de Comisie și intenția declarată a acesteia de a promova produsele durabile care pot fi reparate, reutilizate și reciclate mai ușor, luând totodată măsuri pentru a sprijini consumatorii în această tranziție; |
| --- | --- |

1.

| 2. | evidențiază că orice strategie privind o piață unică sustenabilă ar trebui să combine într-un mod echitabil, echilibrat și proporțional principiile sustenabilității, protecției consumatorilor și ale unei economii sociale de piață foarte competitive; subliniază că eventualele măsuri de reglementare ar trebui să aibă la bază aceste principii, ar trebui să aibă un cost eficient din punct de vedere ecologic și ar trebui să aducă beneficii atât întreprinderilor, cât și consumatorilor, pentru ca aceștia să poată îmbrățișa tranziția verde pe piața internă; subliniază că măsurile de reglementare ar trebui să creeze avantaje competitive pentru întreprinderile europene, nu ar trebui să le supună unor sarcini financiare disproporționate și ar trebui să declanșeze inovarea, să încurajeze investițiile în tehnologii sustenabile și să consolideze competitivitatea europeană și, în cele din urmă, protecția consumatorilor; subliniază că toate măsurile de reglementare avute în vedere ar trebui să fie însoțite de evaluări ale impactului și să țină seama întotdeauna de evoluțiile pieței și de nevoile consumatorilor; |
| --- | --- |

2.

| 3. | invită Comisia să dea dovadă de o puternică ambiție politică la elaborarea, adoptarea și punerea în aplicare a viitoarelor propuneri relevante, cum ar fi „dotarea consumatorilor cu mijloace de a acționa în vederea tranziției către o economie verde” și o inițiativă politică privind produsele sustenabile, care ar trebui să fie pe deplin aliniată la obiectivele climatice ale UE și la alte obiective de mediu, cu scopul de a îmbunătăți circularitatea lanțurilor valorice, eficiența utilizării resurselor și utilizarea materiilor prime secundare, de a reduce la minimum generarea de deșeuri și de a realiza o economie circulară fără substanțe toxice; subliniază importanța punerii în aplicare la timp și a respectării obligațiilor și standardelor existente; îndeamnă Comisia să nu le mai amâne; |
| --- | --- |

3.

| 4. | subliniază că o piață unică funcțională reprezintă un instrument puternic pentru tranziția verde și cea digitală a UE, inclusiv în ceea ce privește rolul său într-o economie globalizată; evidențiază că finalizarea și aprofundarea pieței unice, inclusiv prin asigurarea efectivă a respectării legislației existente și prin abordarea barierelor nejustificate și disproporționate rămase constituie o condiție prealabilă pentru ca producția și consumul în UE să devină mai sustenabile; solicită o guvernanță transparentă a pieței interne, alături de o monitorizare mai eficace și îmbunătățită; în opinia sa, cadrul juridic pentru o piață unică mai sustenabilă ar trebui să promoveze inovarea și dezvoltarea de tehnologii sustenabile, să stimuleze întreprinderile să treacă la modele de afaceri mai sustenabile și prin aceasta să contribuie la o redresare economică sustenabilă; |
| --- | --- |

4.

| 5. | subliniază că consumul sustenabil merge mână în mână cu producția sustenabilă și că operatorii economici ar trebui încurajați să țină seama de durabilitatea produselor și serviciilor încă din etapa de proiectare și la introducerea sau furnizarea pe piața internă, cu scopul de a asigura faptul că consumatorii dispun de alegeri sigure, sustenabile, atractive și cu costuri eficiente; invită Comisia să propună măsuri, făcând o diferențiere între categoriile de produse și sectoarele cu un impact semnificativ asupra mediului, care să îmbunătățească durabilitatea produselor, inclusiv durata de viață estimată și posibilitatea de reutilizare, modernizare, reparare și reciclare a acestora; |
| --- | --- |

5.

Drepturile consumatorilor și combaterea obsolescenței programate

| 6. | invită Comisia să elaboreze, în consultare cu părțile interesate relevante, o strategie amplă care să cuprindă măsuri de diferențiere a diferitelor categorii de produse și să țină seama de evoluțiile pieței și de evoluțiile tehnologice, în vederea sprijinirii întreprinderilor și a consumatorilor și pentru a încuraja tiparele de producție și de consum sustenabile; remarcă faptul că strategia ar trebui să includă măsuri care:






  (a) | să precizeze informațiile precontractuale care trebuie furnizate în legătură cu durata de viață estimată (exprimată în ani și/sau cicluri de utilizare și determinată înainte de introducerea pe piață a produsului folosind metode obiective și standardizate bazate pe condițiile de utilizare reale, diferențele în ceea ce privește intensitatea utilizării și factorii naturali, printre alte criterii) și posibilitatea de reparare a unui produs, ținând seama de faptul că aceste informații ar trebui furnizate într-o manieră clară și ușor de înțeles, pentru a nu induce în eroare consumatorii și a nu-i supraîncărca cu informații, urmând ca aceasta să fie una dintre principalele caracteristici ale unui produs în conformitate cu Directivele 2011/83/UE și 2005/29/CE, |
| --- | --- | --- |

6.

(a)

să precizeze informațiile precontractuale care trebuie furnizate în legătură cu durata de viață estimată (exprimată în ani și/sau cicluri de utilizare și determinată înainte de introducerea pe piață a produsului folosind metode obiective și standardizate bazate pe condițiile de utilizare reale, diferențele în ceea ce privește intensitatea utilizării și factorii naturali, printre alte criterii) și posibilitatea de reparare a unui produs, ținând seama de faptul că aceste informații ar trebui furnizate într-o manieră clară și ușor de înțeles, pentru a nu induce în eroare consumatorii și a nu-i supraîncărca cu informații, urmând ca aceasta să fie una dintre principalele caracteristici ale unui produs în conformitate cu Directivele 2011/83/UE și 2005/29/CE,

| (b) | să dezvolte și să introducă etichetarea obligatorie, pentru a oferi consumatorilor, în momentul cumpărării, informații clare, imediat vizibile și ușor de înțeles cu privire la durata de viață estimată și posibilitatea de reparare a unui produs; subliniază că un astfel de sistem de etichetare ar trebui dezvoltat, implicând toate părțile interesate relevante, recurgând la standarde armonizate transparente și bazate pe cercetare, pe lângă evaluările de impact care să demonstreze relevanța, proporționalitatea și eficacitatea în ceea ce privește reducerea impactului negativ asupra mediului și protecția consumatorilor; consideră că această etichetare ar trebui să includă în special informații privind durabilitatea și posibilitatea de reparare, de exemplu un punctaj pentru reparații, și ar putea lua forma unui indice de performanță de mediu, ținând seama de criterii multiple de-a lungul ciclului de viață al produselor în funcție de categoria de produs, |
| --- | --- |

(b)

să dezvolte și să introducă etichetarea obligatorie, pentru a oferi consumatorilor, în momentul cumpărării, informații clare, imediat vizibile și ușor de înțeles cu privire la durata de viață estimată și posibilitatea de reparare a unui produs; subliniază că un astfel de sistem de etichetare ar trebui dezvoltat, implicând toate părțile interesate relevante, recurgând la standarde armonizate transparente și bazate pe cercetare, pe lângă evaluările de impact care să demonstreze relevanța, proporționalitatea și eficacitatea în ceea ce privește reducerea impactului negativ asupra mediului și protecția consumatorilor; consideră că această etichetare ar trebui să includă în special informații privind durabilitatea și posibilitatea de reparare, de exemplu un punctaj pentru reparații, și ar putea lua forma unui indice de performanță de mediu, ținând seama de criterii multiple de-a lungul ciclului de viață al produselor în funcție de categoria de produs,

| (c) | să consolideze rolul etichetei ecologice a UE pentru a stimula adoptarea de către industrie și a crește gradul de conștientizare în rândul consumatorilor, |
| --- | --- |

(c)

să consolideze rolul etichetei ecologice a UE pentru a stimula adoptarea de către industrie și a crește gradul de conștientizare în rândul consumatorilor,

| (d) | să estimeze care categorii de bunuri s-ar preta cel mai bine pentru a fi dotate cu un contor de utilizare, pe baza unei analize a raportului dintre costuri și eficiența de mediu, cu scopul de a îmbunătăți informarea consumatorilor și întreținerea produselor, de a încuraja utilizarea îndelungată a produselor prin facilitarea reutilizării și de a stimula reutilizarea și modelele de afaceri bazate pe produse de ocazie, |
| --- | --- |

(d)

să estimeze care categorii de bunuri s-ar preta cel mai bine pentru a fi dotate cu un contor de utilizare, pe baza unei analize a raportului dintre costuri și eficiența de mediu, cu scopul de a îmbunătăți informarea consumatorilor și întreținerea produselor, de a încuraja utilizarea îndelungată a produselor prin facilitarea reutilizării și de a stimula reutilizarea și modelele de afaceri bazate pe produse de ocazie,

| (e) | la pregătirea revizuirii Directivei (UE) 2019/771, să se analizeze cum s-ar putea alinia mai mult durata garanțiilor legale la durata de viață estimată a unei categorii de produse, precum și modul în care o prelungire a perioadei de inversare a sarcinii probei în caz de neconformitate le-ar permite în mai mare măsură întreprinderilor și consumatorilor să facă alegeri sustenabile; solicită ca această evaluare a impactului să ia în considerare posibilele efecte ale unor astfel de potențiale prelungiri asupra prețurilor, a duratei de viață estimate a produselor, a sistemelor de garanție comercială și a serviciilor de reparații independente, |
| --- | --- |

(e)

la pregătirea revizuirii Directivei (UE) 2019/771, să se analizeze cum s-ar putea alinia mai mult durata garanțiilor legale la durata de viață estimată a unei categorii de produse, precum și modul în care o prelungire a perioadei de inversare a sarcinii probei în caz de neconformitate le-ar permite în mai mare măsură întreprinderilor și consumatorilor să facă alegeri sustenabile; solicită ca această evaluare a impactului să ia în considerare posibilele efecte ale unor astfel de potențiale prelungiri asupra prețurilor, a duratei de viață estimate a produselor, a sistemelor de garanție comercială și a serviciilor de reparații independente,

| (f) | la pregătirea revizuirii Directivei (UE) 2019/771, să se studieze fezabilitatea consolidării poziției vânzătorilor în raport cu producătorii prin introducerea unui mecanism de răspundere comună a producătorului și a vânzătorului în cadrul regimului de garanții legale, |
| --- | --- |

(f)

la pregătirea revizuirii Directivei (UE) 2019/771, să se studieze fezabilitatea consolidării poziției vânzătorilor în raport cu producătorii prin introducerea unui mecanism de răspundere comună a producătorului și a vânzătorului în cadrul regimului de garanții legale,

| (g) | să abordeze obsolescența prematură a produselor, analizând posibilitatea de a adăuga la lista din anexa I la Directiva 2005/29/CE practici care scurtează efectiv durata de viață a unui produs pentru a-i crește rata de înlocuire și a restrânge inutil posibilitatea de reparare a produselor, inclusiv a programelor informatice; subliniază că aceste practici ar trebui definite clar, pe baza unei definiții obiective și comune, ținând seama de evaluarea tuturor părților interesate implicate, cum ar fi institutele de cercetare și organizațiile consumatorilor, întreprinderilor și de mediu; |
| --- | --- |

(g)

să abordeze obsolescența prematură a produselor, analizând posibilitatea de a adăuga la lista din anexa I la Directiva 2005/29/CE practici care scurtează efectiv durata de viață a unui produs pentru a-i crește rata de înlocuire și a restrânge inutil posibilitatea de reparare a produselor, inclusiv a programelor informatice; subliniază că aceste practici ar trebui definite clar, pe baza unei definiții obiective și comune, ținând seama de evaluarea tuturor părților interesate implicate, cum ar fi institutele de cercetare și organizațiile consumatorilor, întreprinderilor și de mediu;

| 7. | subliniază că bunurile care au elemente digitale necesită o atenție deosebită și că ar trebui să se țină seama de următoarele aspecte la revizuirea Directivei (UE) 2019/771 ce urmează să fie efectuată până în 2024:






  (a) | actualizările de corecție – adică cele de securitate și de conformitate – trebuie să continue pe toată durata de viață estimată a dispozitivului, în funcție de categoria de produs, |
| --- | --- | --- |

7.

(a)

actualizările de corecție – adică cele de securitate și de conformitate – trebuie să continue pe toată durata de viață estimată a dispozitivului, în funcție de categoria de produs,

| (b) | actualizările de corecție ar trebuie să fie separate de cele legate de dezvoltare, care trebuie să fie reversibile, și nicio actualizare nu trebuie să diminueze performanța sau timpul de răspuns al bunurilor, |
| --- | --- |

(b)

actualizările de corecție ar trebuie să fie separate de cele legate de dezvoltare, care trebuie să fie reversibile, și nicio actualizare nu trebuie să diminueze performanța sau timpul de răspuns al bunurilor,

| (c) | consumatorii trebuie să fie informați de vânzător în momentul cumpărării cât timp se pot aștepta să fie actualizat software-ul furnizat la achiziționarea bunurilor, într-un mod care să fie compatibil cu inovarea și cu posibilele evoluții viitoare ale pieței, precum și particularitățile și impactul asupra performanței dispozitivului, astfel încât să se asigure că bunurile rămân conforme și sigure; |
| --- | --- |

(c)

consumatorii trebuie să fie informați de vânzător în momentul cumpărării cât timp se pot aștepta să fie actualizat software-ul furnizat la achiziționarea bunurilor, într-un mod care să fie compatibil cu inovarea și cu posibilele evoluții viitoare ale pieței, precum și particularitățile și impactul asupra performanței dispozitivului, astfel încât să se asigure că bunurile rămân conforme și sigure;

| 8. | subliniază necesitatea unor căi de atac simple, eficace și executorii pentru consumatori și întreprinderi; subliniază că consumatorii din întreaga UE ar trebui să fie informați cu privire la drepturile lor și la căile de atac disponibile; solicită să se acorde finanțare din Programul privind piața unică al cadrului financiar multianual (CFM) pentru măsurile care urmăresc eliminarea lacunelor de informare și furnizarea de sprijin asociațiilor de consumatori, de întreprinderi și de mediu pentru inițiativele lor; consideră că statele membre ar trebui să desfășoare campanii de informare pentru a crește protecția și încrederea consumatorilor, în special în rândul grupurilor vulnerabile, și invită Comisia să le ofere consumatorilor informații adecvate în legătură cu drepturile lor prin intermediul portalului digital unic; evidențiază că IMM-urile, microîntreprinderile și persoanele care desfășoară activități independente au nevoie de sprijin specific, inclusiv de sprijin financiar, pentru a-și înțelege și onora obligațiile legale în domeniul protecției consumatorilor; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ia act de faptul că multe produse introduse pe piața unică, în special produsele vândute pe piețele online și importate din afara UE, nu respectă cerințele legislației UE privind siguranța produselor și sustenabilitatea; invită Comisia și statele membre să întreprindă urgent acțiuni pentru a le asigura condiții de concurență echitabile întreprinderilor din UE în raport cu concurenții internaționali, precum și să asigure produse sigure și sustenabile pentru consumatori printr-o mai bună supraveghere a pieței și standarde de control vamal echivalente în întreaga UE, atât pentru întreprinderile tradiționale, cât și pentru cele online; atrage atenția asupra faptului că, pentru a îndeplini cu succes această sarcină, autoritățile de supraveghere a pieței trebuie să fie dotate cu resurse financiare, tehnice, informaționale și umane adecvate în conformitate cu Regulamentul (UE) 2019/1020 și invită statele membre să pună la dispoziție aceste resurse, respectiv Comisia să asigure punerea în aplicare corespunzătoare a regulamentului; subliniază că interacțiunea dintre sistemul RAPEX și piețele și platformele online ar trebui consolidată semnificativ; |
| --- | --- |

9.

Facilitarea reparațiilor

| 10. | solicită ca următoarele informații privind disponibilitatea pieselor de schimb, a actualizărilor software-ului și a posibilității de reparare a unui produs să fie puse la dispoziție într-o formă clară și ușor lizibilă în momentul cumpărării: perioada de valabilitate estimată de la data cumpărării, prețul mediu al pieselor de schimb în momentul cumpărării, timpii aproximativi recomandați pentru livrare și reparație și, după caz, informații privind serviciile de reparație și de întreținere; solicită, în plus, ca aceste informații să fie furnizate în documentația produsului, împreună cu o sinteză a celor mai frecvent întâlnite defecțiuni și modalitatea de remediere a lor; |
| --- | --- |

10.

| 11. | invită Comisia să instituie un drept al consumatorilor la reparație, astfel încât reparațiile să devină sistematice, eficiente din punctul de vedere al costurilor și atractive, ținând seama de particularitățile diferitelor categorii de produse după modelul măsurilor deja luate în cazul mai multor aparate de uz casnic în temeiul Directivei privind proiectarea ecologică:






  (a) | oferindu-le actorilor din sectorul reparațiilor, inclusiv celor independenți, și consumatorilor acces gratuit la informațiile necesare pentru lucrările de reparație și de întreținere, inclusiv informații cu privire la instrumentele de diagnosticare, piesele de schimb, software și actualizările acestuia, fără a pierde din vedere necesitatea garantării siguranței consumatorilor și fără a aduce atingere Directivei (UE) 2016/943, |
| --- | --- | --- |

11.

(a)

oferindu-le actorilor din sectorul reparațiilor, inclusiv celor independenți, și consumatorilor acces gratuit la informațiile necesare pentru lucrările de reparație și de întreținere, inclusiv informații cu privire la instrumentele de diagnosticare, piesele de schimb, software și actualizările acestuia, fără a pierde din vedere necesitatea garantării siguranței consumatorilor și fără a aduce atingere Directivei (UE) 2016/943,

| (b) | prin încurajarea standardizării pieselor de schimb pentru a asigura interoperabilitatea și inovarea, respectând totodată cerințele privind siguranța produselor, |
| --- | --- |

(b)

prin încurajarea standardizării pieselor de schimb pentru a asigura interoperabilitatea și inovarea, respectând totodată cerințele privind siguranța produselor,

| (c) | prin stabilirea unei perioade minime în care să fie asigurată furnizarea pieselor de schimb, urmând ca aceasta să reflecte durata de viață estimată a produsului după introducerea pe piață a ultimei unități, precum și perioade maxime de livrare rezonabile, în funcție de categoria de produs, respectând totodată regulamentele de punere în aplicare a proiectării ecologice adoptate la 1 octombrie 2019, care ar trebui extinse la o gamă mai largă de produse, |
| --- | --- |

(c)

prin stabilirea unei perioade minime în care să fie asigurată furnizarea pieselor de schimb, urmând ca aceasta să reflecte durata de viață estimată a produsului după introducerea pe piață a ultimei unități, precum și perioade maxime de livrare rezonabile, în funcție de categoria de produs, respectând totodată regulamentele de punere în aplicare a proiectării ecologice adoptate la 1 octombrie 2019, care ar trebui extinse la o gamă mai largă de produse,

| (d) | prin asigurarea faptului că prețul unei piese de schimb este rezonabil și, deci, eficient din punctul de vedere al costurilor, în raport cu prețul întregului produs și că unitățile de reparație independente și autorizate, precum și consumatorii, au acces la piesele de schimb necesare fără obstacole injuste, |
| --- | --- |

(d)

prin asigurarea faptului că prețul unei piese de schimb este rezonabil și, deci, eficient din punctul de vedere al costurilor, în raport cu prețul întregului produs și că unitățile de reparație independente și autorizate, precum și consumatorii, au acces la piesele de schimb necesare fără obstacole injuste,

| (e) | prin încurajarea reparațiilor în locul substituirii prin prelungirea garanțiilor sau punerea pe zero a perioadei de garanție pentru consumatorii care aleg această opțiune atunci când se pregătește revizuirea Directivei (UE) 2019/771 și în lumina analizei eficienței costurilor atât pentru consumatori, cât și pentru întreprinderi, precum și prin asigurarea faptului că vânzătorii informează mereu consumatorii cu privire la opțiunea de reparație și la drepturile aferente legate de garanție, |
| --- | --- |

(e)

prin încurajarea reparațiilor în locul substituirii prin prelungirea garanțiilor sau punerea pe zero a perioadei de garanție pentru consumatorii care aleg această opțiune atunci când se pregătește revizuirea Directivei (UE) 2019/771 și în lumina analizei eficienței costurilor atât pentru consumatori, cât și pentru întreprinderi, precum și prin asigurarea faptului că vânzătorii informează mereu consumatorii cu privire la opțiunea de reparație și la drepturile aferente legate de garanție,

| (f) | prin evaluarea modului în care ar putea fi facilitate reparațiile stabilind, la nivelul UE, o garanție legală pentru piesele înlocuite de o unitate profesionistă de reparații în cazul în care bunurile nu mai sunt acoperite de o garanție legală sau comercială atunci când se pregătește revizuirea Directivei (UE) 2019/771, |
| --- | --- |

(f)

prin evaluarea modului în care ar putea fi facilitate reparațiile stabilind, la nivelul UE, o garanție legală pentru piesele înlocuite de o unitate profesionistă de reparații în cazul în care bunurile nu mai sunt acoperite de o garanție legală sau comercială atunci când se pregătește revizuirea Directivei (UE) 2019/771,

| (g) | prin încurajarea statelor membre să creeze stimulente, precum o „primă a meșteșugarului” care să promoveze reparațiile, în special după expirarea garanției legale, în cazul consumatorilor care recurg la anumite lucrări de reparație prin intermediul unor reparatori autorizați/independenți; |
| --- | --- |

(g)

prin încurajarea statelor membre să creeze stimulente, precum o „primă a meșteșugarului” care să promoveze reparațiile, în special după expirarea garanției legale, în cazul consumatorilor care recurg la anumite lucrări de reparație prin intermediul unor reparatori autorizați/independenți;

O strategie globală pentru promovarea unei culturi a reutilizării

| 12. | salută faptul că Comisia are în vedere măsuri obligatorii prin care să se prevină distrugerea bunurilor nevândute sau nedeteriorate în stare bună de funcționare, astfel încât acestea să fie mai degrabă reutilizate, precum și obiective cuantificate de reutilizare, inclusiv prin introducerea unui sistem de garanții în caz de returnare, în conformitate cu Directiva-cadru privind deșeurile și cu Directiva privind ambalajele și deșeurile de ambalaje; subliniază că noile modele de afaceri sustenabile ar trebui să beneficieze de acces prioritar la depozitele de deșeuri și invită Comisia și statele membre să acorde în continuare stimulente pentru gestionarea sustenabilă a deșeurilor; subliniază necesitatea unei strategii de evaluare și abordare a obstacolelor juridice din calea reparațiilor, revânzării, reutilizării și donării, cu scopul de a asigura o utilizare mai eficace și mai sustenabilă a resurselor, precum și pentru a consolida piața internă a materiilor prime secundare, fără a aduce atingere dispozițiilor din Regulamentul (CE) nr. 1013/2006 privind transferurile de deșeuri, inclusiv printr-o mai amplă standardizare; |
| --- | --- |

12.

| 13. | subliniază importanța consolidării modelelor de afaceri sustenabile și specifice economiei circulare pentru a reduce la minimum distrugerea bunurilor și a promova repararea și reutilizarea; invită Comisia să încurajeze utilizarea unor astfel de modele asigurând totodată că ele sunt eficiente din punctul de vedere al costurilor și atractive și garantând un nivel ridicat de protecție a consumatorilor, precum și să încurajeze statele membre să sensibilizeze consumatorii în privința acestor modele prin campanii de educare și de formare destinate atât consumatorilor, cât și întreprinderilor; subliniază importanța investițiilor în cercetare și dezvoltare în acest domeniu; |
| --- | --- |

13.

| 14. | scoate în evidență că există practici ale întreprinderilor menite să descurajeze reparațiile, ceea ce constituie o îngrădire a dreptului la reparații și afectează opțiunile de reparare disponibile consumatorilor; solicită o abordare care să protejeze asigurarea respectării drepturilor de proprietate intelectuală și să asigure un sprijin efectiv pentru reparatorii independenți pentru a promova posibilitățile de alegere ale consumatorilor și pentru a realiza o piață unică sustenabilă în ansamblu; |
| --- | --- |

14.

| 15. | subliniază nevoia de a crea stimulente care să încurajeze consumatorii să cumpere bunuri de ocazie; subliniază că transferul garanției în cazul revânzării unui produs care beneficiază încă de garanție ar putea insufla consumatorilor o mai mare încredere în această piață; invită Comisia, în acest sens, să analizeze în ce măsură garanția primului cumpărător ar putea fi transferată asupra altor cumpărători în cazul unor vânzări ulterioare, în special în contextul unui pașaport digital al produselor; solicită, în plus, să se analizeze necesitatea revizuirii clauzei de exceptare a produselor de ocazie în temeiul regimului de garanții legale prevăzut de Directiva (UE) 2019/771 atunci când se revizuiește directiva, pe lângă o evaluare a impactului privind posibilele efecte asupra modelelor de afaceri bazate pe bunuri de ocazie și pe reutilizare; |
| --- | --- |

15.

| 16. | solicită definiții clare pentru bunurile recondiționate și renovate și să se încurajeze introducerea pe scară largă a unui sistem voluntar de garanții comerciale extinse pentru astfel de bunuri, cu scopul de a completa garanțiile legale inițiale și a preveni expunerea consumatorilor la malpraxis; |
| --- | --- |

16.

| 17. | evidențiază faptul că finalizarea pieței interne a serviciilor va contribui în mod decisiv la tranziția către o piață unică mai sustenabilă; invită Comisia să adopte măsuri suplimentare pentru crearea unei piețe interne a serviciilor pe deplin funcționale și să intensifice efectiv eforturile de asigurare a aplicării legislației existente; |
| --- | --- |

17.

| 18. | subliniază rolul sectorului serviciilor în creșterea accesibilității reparațiilor și a altor modele de afaceri noi; salută, în special, dezvoltarea unor modele comerciale care decuplează consumul de proprietatea materială, în care se vinde funcția produsului, și solicită o evaluare solidă a impactului economiei funcționalității și a posibilelor sale efecte de recul, precum și a efectelor asupra consumatorilor și a intereselor financiare ale acestora, dar și a impactului unor astfel de modele asupra mediului; subliniază că dezvoltarea serviciilor online, noile forme de marketing (închiriere, leasing, produsul ca serviciu etc.) și disponibilitatea unităților de reparații pot contribui la prelungirea duratei de viață a produselor și crește gradul de sensibilizare în rândul consumatorilor și încrederea în astfel de produse; invită Comisia să promoveze dezvoltarea acestor noi modele de afaceri prin sprijin financiar specific în cadrul Programului privind piața unică și al altor programe relevante ale CFM; |
| --- | --- |

18.

| 19. | solicită dezvoltarea unor campanii naționale și a mecanismelor relevante pentru a încuraja consumatorii să prelungească durata de viață a produselor prin reparații și utilizarea bunurilor de ocazie, precum și creșterea gradului de sensibilizare cu privire la valoarea adăugată a tehnologiilor inovatoare sustenabile; solicită Comisiei și autorităților naționale să ajute și să sprijine autoritățile competente de la nivel național și local, precum și întreprinderile și asociațiile, atât tehnic, cât și financiar, în cadrul Programului privind piața unică al CFM atunci când desfășoară astfel de campanii de sensibilizare; |
| --- | --- |

19.

| 20. | invită toate întreprinderile și organizațiile să se înregistreze pentru sistemul UE de management de mediu și audit (EMAS), pentru a-și îmbunătăți performanța de mediu; așteaptă cu interes revizuirea apropiată a Directivei privind prezentarea de informații nefinanciare, care ar trebui să rezulte într-o îmbunătățire considerabilă a informațiilor disponibile privind performanța de mediu a întreprinderilor; |
| --- | --- |

20.

O strategie digitală în serviciul unei piețe sustenabile

| 21. | salută anunțul privind un spațiu european comun al datelor pentru aplicațiile circulare inteligente și ambiția Comisiei de a elabora un „pașaport digital al produsului” cu scopul de a îmbunătăți trasabilitatea și accesul la informațiile privind condițiile de fabricare ale unui produs, durabilitatea, componența, reutilizarea, repararea, posibilitățile de dezmembrare și manevrarea la încheierea ciclului de viață, ținând seama de principiul proporționalității și de costurile suportate de întreprinderi și acordând o atenție deosebită nevoilor IMM-urilor, microîntreprinderilor și persoanelor care desfășoară activități independente; solicită ca aceste instrumente să fie dezvoltate în strânsă colaborare cu industria și cu părțile interesate relevante; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ia act de contribuția tehnologiilor digitale la inovare și la modelarea unei economii mai circulare; invită Comisia să elaboreze standarde și protocoale pentru accesarea și utilizarea datelor interoperabile în vederea partajării în mod eficace a acestora între întreprinderi, investitori și autorități și pentru a permite noi oportunități de afaceri circulare bazate pe date; invită Comisia și statele membre să majoreze finanțarea pentru cercetare și inovare în domeniul tehnologiilor sustenabile în noul CFM; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ia act de faptul că sectorul digital și consumul online au o amprentă de mediu, indiferent dacă este vorba de producția de bunuri sau de furnizarea de servicii, și invită Comisia să aprecieze în ce mod un indice digital european al sustenabilității bazat pe analizarea ciclului de viață al produselor ar putea duce la integrarea producției și consumului sustenabile de tehnologii digitale; subliniază că practicile vizând reducerea acestui impact asupra mediului, cum ar fi reducerea ambalajelor și dezvoltarea unor ambalaje mai sustenabile, ar trebui să facă parte din strategia pentru realizarea unei piețe unice sustenabile; |
| --- | --- |

23.

| 24. | adaugă că ar trebui să se crească gradul de sensibilizare privind potențiala amprentă de mediu a datelor inutile, cum ar fi aplicațiile neutilizate, fișierele, materialele video, fotografiile și e-mailurile nesolicitate (spam); invită Comisia să evalueze impactul practicilor și infrastructurilor digitale din punctul de vedere al amprentei de carbon și de mediu, precum și impactul acestora asupra practicilor consumatorilor și să aibă în vedere măsuri adecvate pentru reducerea lor; |
| --- | --- |

24.

| 25. | solicită Comisiei să țină seama de deciziile Parlamentului privind instituirea unui sistem comun de încărcare, pentru a reduce volumul producției și deșeurile electronice; |
| --- | --- |

25.

Autoritățile publice trebuie să își schimbe abordarea

| 26. | este de opinie că achizițiile publice ar trebui să fie plasate în centrul planului de redresare economică al UE, în conformitate cu Pactul verde european, prin sprijinirea eforturilor de inovare ale sectorului privat și a proceselor de digitalizare a licitațiilor publice și prin stabilirea stimulentelor adecvate în vederea impulsionării producției și consumului sustenabile; solicită să se acorde prioritate stimulării cererii de bunuri și servicii ecologice cu o amprentă de mediu mai redusă și promovării criteriilor sociale și de mediu; |
| --- | --- |

26.

| 27. | subliniază că este nevoie să se asigure adoptarea achizițiilor publice ecologice, sociale și de inovare în cadrul tranziției către o economie sustenabilă și neutră climatic, prin introducerea unor criterii și obiective de sustenabilitate în licitațiile publice; reamintește, în acest sens, angajamentul Comisiei de a întreprinde acțiuni prin măsuri specifice fiecărui sector și prin orientări privind achizițiile publice verzi, menținând totodată cadrul legislativ actual în materie de achiziții publice, și invită Comisia să fie ambițioasă atunci când stabilește ca criteriile sustenabile să fie opțiunea implicită în cadrul achizițiilor publice; subliniază cât este de important să se sprijine produsele de ocazie, reutilizate, reciclate și recondiționate și programele informatice cu consum redus de energie prin stabilirea unor obiective pentru achizițiile publice; subliniază beneficiile potențiale ale unui instrument de verificare a sustenabilității licitațiilor publice pentru a se asigura compatibilitatea acestora cu angajamentele UE în materie de climă și pentru a aborda „dezinformarea ecologică”; |
| --- | --- |

27.

| 28. | evidențiază rolul pe care l-ar putea avea achizițiile verzi și sociale în scurtarea lanțurilor de aprovizionare, reducerea dependenței de țări terțe și promovarea sustenabilității în sectoare esențiale, cum sunt cele care produc medicamente, energie și alimente; solicită o reciprocitate efectivă în cazul achizițiilor publice în care sunt implicate țări terțe și să se garanteze un acces adecvat la achiziții publice pentru IMM-uri, dar și pentru întreprinderile din economia socială, de exemplu prin introducerea unor criterii de atribuire preferențiale; |
| --- | --- |

28.

| 29. | invită statele membre să folosească schemele existente ale UE pentru a efectua achiziții sustenabile și solicită Comisiei, în acest sens, să își îmbunătățească orientările și să ofere un exemplu prin publicarea de obiective și statistici referitoare la impactul de mediu al achizițiilor pe care le efectuează; solicită, de asemenea, obligații de raportare pentru instituțiile UE și statele membre în ceea ce privește achizițiile lor publice sustenabile, fără însă a crea o sarcină administrativă nejustificată și respectând principiul subsidiarității; |
| --- | --- |

29.

Un marketing și o publicitate responsabile

| 30. | subliniază că consumatorii se confruntă cu mențiuni înșelătoare privind calitățile ecologice ale unui bun sau serviciu, atât online, cât și offline; recomandă, prin urmare, monitorizarea eficace a mențiunii „ecologic” aplicate de producători și distribuitori înainte de introducerea pe piață a unui produs sau serviciu și asigurarea respectării Directivei 2005/29/CE recent modificate prin măsuri proactive vizând eliminarea practicilor înșelătoare; invită Comisia să elaboreze orientări actualizate pentru punerea în aplicare uniformă a acestei directive în ceea ce privește mențiunea „ecologic” și să ofere orientări pentru activitățile de supraveghere a pieței; |
| --- | --- |

30.

| 31. | solicită elaborarea unor orientări și standarde clare privind mențiunile de produs ecologic și angajamente care să se concretizeze în certificări mai riguroase prin eticheta ecologică și salută propunerea legislativă anunțată privind justificarea mențiunii „ecologic”; recomandă să se evalueze dacă ar fi nevoie să se instituie un registru european public care să cuprindă o listă a mențiunilor „ecologic” autorizate, respectiv interzise, precum și condițiile și pașii necesari pentru a justifica o mențiune; adaugă că furnizarea unor informații transparente, responsabile și exacte va spori încrederea consumatorilor în produse și piețe, ducând în cele din urmă la un consum mai sustenabil; |
| --- | --- |

31.

| 32. | subliniază că publicitatea are un efect asupra nivelurilor și modelelor de consum și ar trebui să încurajeze întreprinderile și consumatorii să facă alegeri sustenabile; subliniază importanța publicității responsabile care respectă standardele publice privind mediul și sănătatea consumatorilor; subliniază că actualul cadru de reglementare pentru eliminarea publicității înșelătoare ar putea consolida protecția consumatorilor, în special în cazul anumitor categorii de consumatori considerați vulnerabili, și ar putea încuraja producția și consumul sustenabile; |
| --- | --- |

32.

o

o o

| 33. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

33.

---

(1)  JO L 149, 11.6.2005, p. 22.

(2)  JO L 304, 22.11.2011, p. 64.

(3)  JO L 136, 22.5.2019, p. 28.

(4)  JO L 169, 25.6.2019, p. 1.

(5)  JO C 334, 19.9.2018, p. 60.

(6)  JO C 433, 23.12.2019, p. 146.

(7)  Texte adoptate, P9_TA(2020)0005.

(8)  Texte adoptate, P9_TA(2020)0005.

(9)  JO C 334, 19.9.2018, p. 60.

(10)  JO C 334, 19.9.2018, p. 60, considerentul S.

(11)  Raportul special Eurobarometru 503 din decembrie 2019 intitulat „Attitudes towards the impact of digitalisation on daily lives” (Atitudini față de impactul digitalizării asupra vieții de zi cu zi).

(12)  Sondaj realizat în numele Comisiei în decembrie 2015, intitulat „Consumer market study on the functioning of legal and commercial guarantees for consumers in the EU” (Studiu de piață în rândul consumatorilor privind funcționarea garanțiilor legale și comerciale pentru consumatori în UE) .

(13)  Raportul Eurobarometru Flash 388 din iunie 2014 intitulat „Attitudes of Europeans towards waste management and resource efficiency” (Atitudinea europenilor față de gestionarea deșeurilor și utilizarea eficientă a resurselor).

---

| 20.10.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 425/19 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 425/19

---

P9_TA(2020)0319

Siguranța produselor pe piața unică

Rezoluția Parlamentului European din 25 noiembrie 2020 referitoare la siguranța produselor pe piața unică (2019/2190(INI))

(2021/C 425/04)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Directiva 2001/95/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 3 decembrie 2001 privind siguranța generală a produselor (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2001/95/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 3 decembrie 2001 privind siguranța generală a produselor (1),

| — | având în vedere Decizia nr. 768/2008/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 9 iulie 2008 privind un cadru comun pentru comercializarea produselor și de abrogare a Deciziei 93/465/CEE a Consiliului (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia nr. 768/2008/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 9 iulie 2008 privind un cadru comun pentru comercializarea produselor și de abrogare a Deciziei 93/465/CEE a Consiliului (2),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2019/515 al Parlamentului European și al Consiliului din 19 martie 2019 privind recunoașterea reciprocă a mărfurilor comercializate în mod legal în alt stat membru și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 764/2008 (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2019/515 al Parlamentului European și al Consiliului din 19 martie 2019 privind recunoașterea reciprocă a mărfurilor comercializate în mod legal în alt stat membru și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 764/2008 (3),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1025/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2012 privind standardizarea europeană, de modificare a Directivelor 89/686/CEE și 93/15/CEE ale Consiliului și a Directivelor 94/9/CE, 94/25/CE, 95/16/CE, 97/23/CE, 98/34/CE, 2004/22/CE, 2007/23/CE, 2009/23/CE și 2009/105/CE ale Parlamentului European și ale Consiliului și de abrogare a Deciziei 87/95/CEE a Consiliului și a Deciziei nr. 1673/2006/CE a Parlamentului European și a Consiliului (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1025/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2012 privind standardizarea europeană, de modificare a Directivelor 89/686/CEE și 93/15/CEE ale Consiliului și a Directivelor 94/9/CE, 94/25/CE, 95/16/CE, 97/23/CE, 98/34/CE, 2004/22/CE, 2007/23/CE, 2009/23/CE și 2009/105/CE ale Parlamentului European și ale Consiliului și de abrogare a Deciziei 87/95/CEE a Consiliului și a Deciziei nr. 1673/2006/CE a Parlamentului European și a Consiliului (4),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2019/1020 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 iunie 2019 privind supravegherea pieței și conformitatea produselor și de modificare a Directivei 2004/42/CE și a Regulamentelor (CE) nr. 765/2008 și (UE) nr. 305/2011 (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2019/1020 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 iunie 2019 privind supravegherea pieței și conformitatea produselor și de modificare a Directivei 2004/42/CE și a Regulamentelor (CE) nr. 765/2008 și (UE) nr. 305/2011 (5),

| — | având în vedere Directiva (UE) 2016/1148 a Parlamentului European și a Consiliului din 6 iulie 2016 privind măsuri pentru un nivel comun ridicat de securitate a rețelelor și a sistemelor informatice în Uniune (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva (UE) 2016/1148 a Parlamentului European și a Consiliului din 6 iulie 2016 privind măsuri pentru un nivel comun ridicat de securitate a rețelelor și a sistemelor informatice în Uniune (6),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2019/881 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 aprilie 2019 privind ENISA (Agenția Uniunii Europene pentru Securitate Cibernetică) și privind certificarea securității cibernetice pentru tehnologia informației și comunicațiilor și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 526/2013 (Regulamentul privind securitatea cibernetică) (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2019/881 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 aprilie 2019 privind ENISA (Agenția Uniunii Europene pentru Securitate Cibernetică) și privind certificarea securității cibernetice pentru tehnologia informației și comunicațiilor și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 526/2013 (Regulamentul privind securitatea cibernetică) (7),

| — | având în vedere rezoluția sa din 12 februarie 2020 referitoare la procesele decizionale automatizate: asigurarea protecției consumatorilor și libera circulație a bunurilor și a serviciilor (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 12 februarie 2020 referitoare la procesele decizionale automatizate: asigurarea protecției consumatorilor și libera circulație a bunurilor și a serviciilor (8),

| — | având în vedere rezoluția sa din 12 februarie 2019 referitoare la o politică industrială europeană cuprinzătoare în domeniul inteligenței artificiale și al roboticii (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 12 februarie 2019 referitoare la o politică industrială europeană cuprinzătoare în domeniul inteligenței artificiale și al roboticii (9),

| — | având în vedere rezoluția sa din 13 decembrie 2018 referitoare la tehnologia blockchain: o politică comercială orientată spre viitor (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 13 decembrie 2018 referitoare la tehnologia blockchain: o politică comercială orientată spre viitor (10),

| — | având în vedere rezoluția sa din 12 decembrie 2018 referitoare la pachetul privind piața unică (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 12 decembrie 2018 referitoare la pachetul privind piața unică (11),

| — | având în vedere raportul său interimar din 14 noiembrie 2018 privind cadrul financiar multianual 2021-2027 – poziția Parlamentului în vederea încheierii unui acord (12), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul său interimar din 14 noiembrie 2018 privind cadrul financiar multianual 2021-2027 – poziția Parlamentului în vederea încheierii unui acord (12),

| — | având în vedere rezoluția sa din 3 octombrie 2018 referitoare la tehnologiile registrelor distribuite și tehnologiile blockchain: consolidarea încrederii prin eliminarea intermedierii (13), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 3 octombrie 2018 referitoare la tehnologiile registrelor distribuite și tehnologiile blockchain: consolidarea încrederii prin eliminarea intermedierii (13),

| — | având în vedere rezoluția sa din 4 iulie 2017 referitoare la standardele europene pentru secolul 21 (14), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 4 iulie 2017 referitoare la standardele europene pentru secolul 21 (14),

| — | având în vedere rezoluția sa din 4 iulie 2017 referitoare la un ciclu de viață mai lung al produselor: beneficii pentru consumatori și întreprinderi (15), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 4 iulie 2017 referitoare la un ciclu de viață mai lung al produselor: beneficii pentru consumatori și întreprinderi (15),

| — | având în vedere rezoluția sa din 26 mai 2016 referitoare la Strategia privind piața unică (16), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 26 mai 2016 referitoare la Strategia privind piața unică (16),

| — | având în vedere poziția sa adoptată în primă lectură la 15 aprilie 2014 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. ... /2014 al Parlamentului European și al Consiliului privind siguranța produselor de consum și de abrogare a Directivei 87/357/CEE a Consiliului și a Directivei 2001/95/CE a Parlamentului European și a Consiliului (17), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția sa adoptată în primă lectură la 15 aprilie 2014 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. ... /2014 al Parlamentului European și al Consiliului privind siguranța produselor de consum și de abrogare a Directivei 87/357/CEE a Consiliului și a Directivei 2001/95/CE a Parlamentului European și a Consiliului (17),

| — | având în vedere programul de lucru al Comisiei pe 2020 intitulat „O Uniune mai ambițioasă” (COM(2020)0037), |
| --- | --- |

—

având în vedere programul de lucru al Comisiei pe 2020 intitulat „O Uniune mai ambițioasă” (COM(2020)0037),

| — | având în vedere raportul Comisiei din 19 februarie 2020 privind implicațiile în materie de siguranță și răspundere ale inteligenței artificiale, ale internetului obiectelor și ale roboticii (COM(2020)0064), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei din 19 februarie 2020 privind implicațiile în materie de siguranță și răspundere ale inteligenței artificiale, ale internetului obiectelor și ale roboticii (COM(2020)0064),

| — | având în vedere Cartea albă a Comisiei din 19 februarie 2020 intitulată „Inteligența artificială – O abordare europeană axată pe excelență și încredere” (COM(2020)0065), |
| --- | --- |

—

având în vedere Cartea albă a Comisiei din 19 februarie 2020 intitulată „Inteligența artificială – O abordare europeană axată pe excelență și încredere” (COM(2020)0065),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 19 februarie 2020 intitulată „Conturarea viitorului digital al Europei” (COM(2020)0067), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 19 februarie 2020 intitulată „Conturarea viitorului digital al Europei” (COM(2020)0067),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 10 martie 2020 privind un plan de acțiune pe termen lung pentru o mai bună implementare și asigurare a respectării normelor pieței unice (COM(2020)0094), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 10 martie 2020 privind un plan de acțiune pe termen lung pentru o mai bună implementare și asigurare a respectării normelor pieței unice (COM(2020)0094),

| — | având în vedere Orientările în materie de etică pentru o inteligență artificială (IA) fiabilă elaborate de Grupul de experți la nivel înalt al Comisiei privind inteligența artificială, publicate la 8 aprilie 2019, |
| --- | --- |

—

având în vedere Orientările în materie de etică pentru o inteligență artificială (IA) fiabilă elaborate de Grupul de experți la nivel înalt al Comisiei privind inteligența artificială, publicate la 8 aprilie 2019,

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 8 aprilie 2019 intitulată „Cum construim încrederea cetățenilor într-o inteligență artificială centrată pe factorul uman” (COM(2019)0168), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 8 aprilie 2019 intitulată „Cum construim încrederea cetățenilor într-o inteligență artificială centrată pe factorul uman” (COM(2019)0168),

| — | având în vedere raportul intitulat „Politica și recomandările de investiții în inteligență artificială fiabilă” realizat de Grupul de experți la nivel înalt al Comisiei privind inteligența artificială, publicat la 26 iunie 2019, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul intitulat „Politica și recomandările de investiții în inteligență artificială fiabilă” realizat de Grupul de experți la nivel înalt al Comisiei privind inteligența artificială, publicat la 26 iunie 2019,

| — | având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor (A9-0207/2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor (A9-0207/2020),

| A. | întrucât piața unică a bunurilor este unul dintre principalele fundamente economice ale UE, iar comerțul cu bunuri generează în prezent aproximativ un sfert din PIB-ul UE și trei sferturi din schimburile comerciale din interiorul UE; |
| --- | --- |

A.

întrucât piața unică a bunurilor este unul dintre principalele fundamente economice ale UE, iar comerțul cu bunuri generează în prezent aproximativ un sfert din PIB-ul UE și trei sferturi din schimburile comerciale din interiorul UE;

| B. | întrucât Directiva privind siguranța generală a produselor (Directiva 2001/95/CE, DSGP) a fost adoptată în 2001, iar obiceiurile de cumpărare ale consumatorilor s-au schimbat, din cauza creșterii vânzărilor în cadrul comerțului electronic; întrucât o tentativă anterioară de reformă a DGSP, prezentată de Comisia Europeană în 2013, nu a reușit; |
| --- | --- |

B.

întrucât Directiva privind siguranța generală a produselor (Directiva 2001/95/CE, DSGP) a fost adoptată în 2001, iar obiceiurile de cumpărare ale consumatorilor s-au schimbat, din cauza creșterii vânzărilor în cadrul comerțului electronic; întrucât o tentativă anterioară de reformă a DGSP, prezentată de Comisia Europeană în 2013, nu a reușit;

| C. | întrucât este inacceptabil faptul că consumatorii din Uniune sunt expuși la produse care nu respectă cerințele de siguranță ale UE sau care sunt ilegale din alt motiv, prezentând probleme care variază de la conținutul de substanțe chimice periculoase la software-uri nesigure și la alte riscuri pentru siguranță; întrucât, pentru a se atinge un nivel ridicat de protecție a sănătății și siguranței consumatorilor, este nevoie de un cadru legislativ cu caracter orizontal care să acționeze ca o plasă de siguranță și să mărească protecția consumatorilor; |
| --- | --- |

C.

întrucât este inacceptabil faptul că consumatorii din Uniune sunt expuși la produse care nu respectă cerințele de siguranță ale UE sau care sunt ilegale din alt motiv, prezentând probleme care variază de la conținutul de substanțe chimice periculoase la software-uri nesigure și la alte riscuri pentru siguranță; întrucât, pentru a se atinge un nivel ridicat de protecție a sănătății și siguranței consumatorilor, este nevoie de un cadru legislativ cu caracter orizontal care să acționeze ca o plasă de siguranță și să mărească protecția consumatorilor;

| D. | întrucât comerțul cu bunuri pe piața unică are de-a face cu dinamica comerțului mondial cu bunuri și cu eficiența lanțurilor de aprovizionare; întrucât este deci esențial să se asigure că frontierele externe ale UE sunt mai dotate cu instrumente mai eficace și mai armonizate, pentru a detecta produsele nesigure din țări terțe și a împiedica circulația lor pe piața unică, în beneficiul întreprinderilor care respectă regulile și cu scopul de a proteja în mod corespunzător și eficace drepturile consumatorilor; |
| --- | --- |

D.

întrucât comerțul cu bunuri pe piața unică are de-a face cu dinamica comerțului mondial cu bunuri și cu eficiența lanțurilor de aprovizionare; întrucât este deci esențial să se asigure că frontierele externe ale UE sunt mai dotate cu instrumente mai eficace și mai armonizate, pentru a detecta produsele nesigure din țări terțe și a împiedica circulația lor pe piața unică, în beneficiul întreprinderilor care respectă regulile și cu scopul de a proteja în mod corespunzător și eficace drepturile consumatorilor;

| E. | întrucât autoritățile competente ar trebui să țină seama în mod corespunzător de principiul precauției atunci când iau măsuri pentru a asigura siguranța consumatorilor, în special în cazul produselor ce au noi tehnologii digitale încorporate și care ar putea fi periculoase; |
| --- | --- |

E.

întrucât autoritățile competente ar trebui să țină seama în mod corespunzător de principiul precauției atunci când iau măsuri pentru a asigura siguranța consumatorilor, în special în cazul produselor ce au noi tehnologii digitale încorporate și care ar putea fi periculoase;

| F. | întrucât tehnologiile emergente transformă caracteristicile produselor și trebuie abordate, astfel încât să asigure protecția consumatorilor și securitatea juridică, fără a împiedica inovarea; întrucât raportul Comisiei privind siguranța și răspunderea în materie de tehnologii ce implică inteligența artificială (AI), internetul obiectelor și robotica pregătește terenul pentru realizarea acestui lucru; |
| --- | --- |

F.

întrucât tehnologiile emergente transformă caracteristicile produselor și trebuie abordate, astfel încât să asigure protecția consumatorilor și securitatea juridică, fără a împiedica inovarea; întrucât raportul Comisiei privind siguranța și răspunderea în materie de tehnologii ce implică inteligența artificială (AI), internetul obiectelor și robotica pregătește terenul pentru realizarea acestui lucru;

| G. | întrucât numărul produselor periculoase notificate prin sistemul european de alertă rapidă „Safety Gate” (RAPEX) rămâne foarte mare, la fel ca volumul vânzărilor de produse periculoase și neconforme, iar respectarea cadrului de reglementare al UE, în special a normelor privind siguranța produselor, inclusiv în timpul procesului de fabricație, contribuie la siguranța produselor; |
| --- | --- |

G.

întrucât numărul produselor periculoase notificate prin sistemul european de alertă rapidă „Safety Gate” (RAPEX) rămâne foarte mare, la fel ca volumul vânzărilor de produse periculoase și neconforme, iar respectarea cadrului de reglementare al UE, în special a normelor privind siguranța produselor, inclusiv în timpul procesului de fabricație, contribuie la siguranța produselor;

| H. | întrucât siguranța încă din stadiul proiectării și siguranța implicită a produselor sunt fundamentale, deoarece siguranța din stadiul proiectării poate îmbunătăți siguranța produselor de pe piață; |
| --- | --- |

H.

întrucât siguranța încă din stadiul proiectării și siguranța implicită a produselor sunt fundamentale, deoarece siguranța din stadiul proiectării poate îmbunătăți siguranța produselor de pe piață;

| I. | întrucât sistemul UE de supraveghere a pieței se axează mai ales pe operatorii economici prezenți pe piața unică și întrucât evoluțiile comerțului electronic determină introducerea directă pe piață a multor produse din țări terțe; întrucât multe dintre aceste produse nu respectă însă cerințele de siguranță ale Uniunii Europene și riscă, prin urmare, să aducă prejudicii consumatorilor, care deseori nu sunt conștienți de aceste pericole; |
| --- | --- |

I.

întrucât sistemul UE de supraveghere a pieței se axează mai ales pe operatorii economici prezenți pe piața unică și întrucât evoluțiile comerțului electronic determină introducerea directă pe piață a multor produse din țări terțe; întrucât multe dintre aceste produse nu respectă însă cerințele de siguranță ale Uniunii Europene și riscă, prin urmare, să aducă prejudicii consumatorilor, care deseori nu sunt conștienți de aceste pericole;

| J. | întrucât nivelul de protecție a consumatorilor nu ar trebui să depindă de opțiunea consumatorului de a face cumpărături dintr-un magazin online sau dintr-un magazin fizic și întrucât ar trebui să se încurajeze mai mult inițiativele voluntare introduse de unele platforme digitale și piețe online; întrucât, pentru a proteja suficient consumatorii, este nevoie și de alte acțiuni, fiindcă multe produse vândute pe piețele online nu respectă normele de siguranță ale UE și, așadar, este necesar un cadru de reglementare mai cuprinzător care să asigure responsabilitatea și răspunderea platformei; |
| --- | --- |

J.

întrucât nivelul de protecție a consumatorilor nu ar trebui să depindă de opțiunea consumatorului de a face cumpărături dintr-un magazin online sau dintr-un magazin fizic și întrucât ar trebui să se încurajeze mai mult inițiativele voluntare introduse de unele platforme digitale și piețe online; întrucât, pentru a proteja suficient consumatorii, este nevoie și de alte acțiuni, fiindcă multe produse vândute pe piețele online nu respectă normele de siguranță ale UE și, așadar, este necesar un cadru de reglementare mai cuprinzător care să asigure responsabilitatea și răspunderea platformei;

| K. | întrucât trasabilitatea produselor de-a lungul lanțului de aprovizionare este esențială pentru îmbunătățirea siguranței și protejarea consumatorilor; |
| --- | --- |

K.

întrucât trasabilitatea produselor de-a lungul lanțului de aprovizionare este esențială pentru îmbunătățirea siguranței și protejarea consumatorilor;

| L. | întrucât în UE numeroase mărfuri contrafăcute au fost raportate ca fiind periculoase și au prezentat un risc serios pentru sănătatea și siguranța consumatorilor, |
| --- | --- |

L.

întrucât în UE numeroase mărfuri contrafăcute au fost raportate ca fiind periculoase și au prezentat un risc serios pentru sănătatea și siguranța consumatorilor,

| 1. | subliniază că criza provocată de pandemia de COVID-19 a demonstrat că, pentru protecția cetățenilor UE, este extrem de important ca produsele necesare pentru a face față situației de urgență și tuturor crizelor cu care s-ar putea confrunta Uniunea în viitor să aibă o siguranță maximă, în special echipamentele medicale și de protecție, produsele vândute online și offline și produsele din afara UE; subliniază că platformele și piețele online trebuie să ia măsuri proactive pentru a combate practicile înșelătoare și dezinformarea cu privire la produsele vândute online; invită Comisia să acorde o atenție deosebită siguranței dispozitivelor medicale când achiziționează echipamente pentru situații de criză; observă că produsele bazate pe IA, pe internetul obiectelor sau pe robotică pot oferi soluții care pot contribui la combaterea crizelor actuale și viitoare ce ar putea submina poziția strategică a UE; invită, prin urmare, Comisia și statele membre să își consolideze acțiunile coordonate în cadrul de siguranță a produselor și în rețelele pertinente ale acestuia; |
| --- | --- |

1.

Siguranța tuturor produselor

| 2. | salută Regulamentul (UE) 2019/1020 privind supravegherea pieței, dar subliniază că, cu excepția verificărilor produselor care intră pe piața Uniunii, se aplică doar produselor care fac obiectul legislației de armonizare a Uniunii, în timp ce aproximativ o treime din toate produsele care circulă în UE sunt produse nearmonizate; îndeamnă Comisia să stabilească norme aliniate de supraveghere a pieței și să le actualizeze atât pentru produsele armonizate, cât și pentru cele nearmonizate introduse pe piață online sau offline și să le facă adecvate pentru scopul urmărit în era digitală, pentru a asigura condiții de concurență echitabile și a îmbunătăți siguranța produselor; |
| --- | --- |

2.

| 3. | subliniază că normele privind siguranța produselor trebuie adaptate la noile realități ale pieței și la tranziția digitală prin combaterea riscurilor și a amenințărilor emergente la adresa siguranței consumatorilor, prin oferirea de soluții la îngrijorările legate de securitate ale consumatorilor și prin protejarea drepturilor lor; invită Comisia ca, la revizuirea DSGP, să abordeze provocările reprezentate de tehnologiile emergente, cum ar fi IA, internetul obiectelor, robotica, imprimarea 3D și altele, și să identifice și să umple lacunele legislației în vigoare, cum ar fi Directiva privind echipamentele tehnice și Directiva privind echipamentele radio, evitând suprapunerea actelor legislative și asigurând o abordare coerentă a siguranței produselor în toate actele legislative sectoriale, cum ar fi Directiva privind siguranța jucăriilor și alte acte legislative specifice privind anumite produse, pentru a atinge nivelul maxim de protecție a consumatorilor înlăturând totodată eventualele bariere pentru dezvoltarea tehnologiilor disruptive; |
| --- | --- |

3.

| 4. | invită Comisia, ca, la revizuirea DSGP, să redefinească termenii „produs” și „produs sigur”, în coordonare cu potențiala revizuire a altor acte legislative, cum ar fi Directiva privind răspunderea pentru produse, astfel încât să reflecte complexitatea tehnologiilor emergente, astfel încât să se refere și la produse ce au IA, internet al obiectelor și robotică încorporate, la software de sine stătător sau la actualizările care presupun o modificare substanțială a produsului, transformându-l de facto într-un produs nou; îndeamnă Comisia să acorde prioritate drepturilor consumatorilor și securității juridice a consumatorilor la revizuirea DSGP; |
| --- | --- |

4.

| 5. | își exprimă convingerea că IA și alte tehnologii emergente încorporate în produse pot modifica destinația produselor și pot avea un impact asupra siguranței acestora după introducerea lor pe piață, în special ca urmare a actualizării software-ului sau în cazul tehnologiei de învățare automatizată; îndeamnă Comisia să analizeze dacă este încă adecvată scopului abordarea potrivit căreia „introducerea pe piață” este momentul decisiv în care operatorul economic trebuie să garanteze siguranța produsului și subliniază că conformitatea continuă a produsului cu legislația pertinentă privind siguranța produselor, inclusiv după instalarea software-ului, ar putea fi mai adecvată scopului urmărit în era digitală; |
| --- | --- |

5.

| 6. | este de acord că sistemele de IA ar trebui să fie sigure pentru a prezenta încredere, astfel cum a subliniat Grupul de experți la nivel înalt privind IA în orientările sale în materie de etică pentru o IA fiabilă, invită Comisia să țină seama în totalitate de recomandările grupului respectiv și este de acord că trebuie informați consumatorii cu privire la siguranța și securitatea IA și a produselor în care este încorporată; este convins că o abordare la nivelul UE a IA este esențială pentru dezvoltarea acestei tehnologii în UE; evidențiază că este nevoie de o definiție comună, care ar trebui revizuită periodic pentru a fi adaptată la noile evoluții tehnologice, și că trebuie impuse cerințe de siguranță pentru inteligența artificială, pentru ca fragmentarea pieței unice, care este consecința faptului că legislațiile naționale diferă, să nu se agraveze; reliefează că UE trebuie să acționeze pentru a crea un cadru pentru investiții, infrastructura de date, cercetare și norme etice comune, care ar crește încrederea cetățenilor și a întreprinderilor, ar oferi o formă mai eficace și mai echitabilă de protecție a consumatorilor, ar genera securitate juridică, ar îmbunătăți competitivitatea economică a UE și ar stimula întemeierea și dezvoltarea de start-up-uri și întreprinderi care desfășoară și folosesc cercetări în domeniul IA; subliniază că Comisia ar trebui să aprecieze cum ar putea fi folosite tehnologia IA și tehnologia de tip blockchain pentru a crește siguranța produselor, de exemplu, prin elaborarea unor baze de date interoperabile privind rănirile cauzate de produse nesigure care circulă pe piața unică; |
| --- | --- |

6.

| 7. | consideră că sistemele de IA, indiferent dacă sunt de sine stătătoare sau încorporate în produs, oferă multe oportunități și ar trebui să utilizeze seturi de date de înaltă calitate și nepărtinitoare pentru a prezenta încredere și a promova protecția consumatorilor; salută, prin urmare, comunicarea Comisiei intitulată „Cum construim încrederea cetățenilor într-o inteligență artificială centrată pe factorul uman”, care ia în considerare cele șapte cerințe-cheie stabilite în orientările Grupului de experți la nivel înalt privind IA; subliniază că aceste orientări ar trebui luate în considerare și la nivel internațional; accentuează că Comisia ar trebui să analizeze standardele în vigoare privind IA și să se consulte cu părțile interesate relevante pentru a aprecia de ce standarde noi este nevoie, că ar trebui să evalueze periodic cadrul de reglementare al UE privind IA pentru a asigura siguranța produselor și protecția consumatorilor și a datelor și că ar trebui să intervină în domeniile în care trebuie promovată securitatea juridică și asigurată armonizare normelor în UE; |
| --- | --- |

7.

Respectarea normelor privind siguranța produselor

| 8. | evidențiază că un cadru armonizat de evaluare a riscurilor, conceput conform unor criterii clare și transparente, va fi eficient nu doar din punct de vedere administrativ, în special pentru microîntreprinderi și întreprinderile mici și mijlocii (IMM-uri), deoarece va evita sarcinile disproporționate, ci și în ceea ce privește creșterea siguranței consumatorilor; îndeamnă, așadar, Comisia, să armonizeze mai departe metodologia și, împreună cu părțile interesate relevante, să evalueze în amănunt fezabilitatea mecanismelor de evaluare bazate pe riscuri, adaptându-le aplicarea la produsele cu un grad ridicat de risc, și a mecanismelor de evaluare a conformității, acolo unde ele nu există încă, pentru a asigura siguranța și securitatea încă din stadiul proiectării și în mod implicit a produselor cu tehnologii emergente încorporate; evidențiază că trebuie să existe o abordare coerentă a aplicării legislației în domeniul siguranței produselor și observă că poate apărea o asimetrie semnificativă între dezvoltarea de produse cu tehnologii emergente încorporate și capacitatea autorităților publice de a le evalua; subliniază deci că statele membre ar trebui să își coordoneze – cu sprijinul Comisiei – strategiile de gestionare a riscurilor pentru IA în contextul strategiilor lor naționale de supraveghere a pieței, pentru a asigura condiții de concurență echitabile pentru toți operatorii economici; |
| --- | --- |

8.

| 9. | consideră că lacunele actuale ale cadrului juridic existent afectează drepturile consumatorilor și competitivitatea întreprinderilor din UE, în special competitivitatea IMM-urilor și a microîntreprinderilor; îndeamnă Comisia să țină seama și de principiul „a gândi mai întâi la scară mică” atunci când evaluează impactul viitoarelor acte legislative, care ar trebui să ia în considerare în mod corespunzător necesitatea de a sprijini IMM-urile pentru a reduce povara pe care o pot crea aceste măsuri și de a asigura un mediu stabil, previzibil și bine reglementat, în care IMM-urile să își poată desfășura activitatea; |
| --- | --- |

9.

| 10. | îndeamnă Comisia să aibă în vedere introducerea unor criterii de referință ale UE pentru „spațiile de testare în materie de reglementare”, fără a renunța la principiul precauției, deoarece acestea pot crește siguranța produselor prin furnizarea unei contribuții de specialitate despre cum se evaluează într-un mod modern conformitatea unui produs cu legislația aplicabilă; subliniază că crearea unui mediu unic pentru testarea și îmbunătățirea tehnologiilor precum IA va ajuta întreprinderile europene să depășească fragmentarea pieței unice și să exploateze în mod eficient potențialul de creștere în întreaga UE; recunoaște rolul semnificativ pe care îl pot juca centrele de inovare digitală, care au funcția de intermediari între autoritățile de reglementare și întreprinderi, acordă asistență start-up-urilor și IMM-urilor pentru a se adapta la legislația nouă și facilitează totodată intrarea pe piață; |
| --- | --- |

10.

| 11. | solicită Comisiei și statelor membre să țină cont de comportamentul autonom de învățare automatizată al IA pe durata vieții produsului și să aprecieze dacă se pot crea mecanisme care să permită să se evite riscurile emergente; solicită ca supravegherea umană obligatorie să fie opțiunea implicită pentru produsele IA cu grad ridicat de risc și să se conceapă controale eficace ale produselor IA cu grad ridicat de risc în întregul lanț de aprovizionare, cu proceduri fiabile și imparțiale care să garanteze siguranța produselor și dreptul consumatorilor de a cere să comunice cu o persoană, și nu cu sistemele automatizate; subliniază că acordarea de drepturi consistente consumatorilor sprijină dezvoltarea unor produse IA sigure și inovatoare; |
| --- | --- |

11.

| 12. | încurajează furnizorii de tehnologii emergente să integreze mecanisme de siguranță și securitate în aceste tehnologii, inclusiv mecanisme de autoreparare, pentru a preveni încărcarea de software care poate pune în pericol siguranța consumatorilor, pentru a sensibiliza la problemele de siguranță ale produselor lor și pentru a asigura și îmbunătăți siguranța pe parcursul întregului ciclu de viață al produselor; cere Comisiei să analizeze dacă durabilitatea, posibilitățile de reutilizare, de modernizare și de reparare a produselor le pot influența siguranța; observă totuși că mulți operatori economici nu exercită întotdeauna un control efectiv asupra produselor lor de-a lungul întregului ciclu de viață al acestora și că mai multe alte părți pot fi responsabile de diferite componente ale produsului; |
| --- | --- |

12.

| 13. | invită Comisia și statele membre să se asigure că securitatea și confidențialitatea sunt încorporate încă din stadiul proiectării și în mod implicit în infrastructura de conectivitate, inclusiv în noile tehnologii de comunicare precum 5G, pentru a îmbunătăți siguranța produselor conectate; reliefează că riscurile care decurg din actualizările software-urilor, din date defectuoase și din pierderea conectivității pot genera prejudicii pentru siguranță și sănătate și îndeamnă Comisia să actualizeze legislația actuală privind siguranța produselor pentru a combate aceste riscuri; |
| --- | --- |

13.

| 14. | este convins că lipsa securității cibernetice sau securitatea cibernetică precară a dispozitivelor conectate și a serviciilor interconectate poate compromite siguranța produselor și că trebuie tratat acest aspect în cadrul revizuirii orizontale a normelor și recomandărilor relevante; invită deci Comisia să se asigure că domeniul de aplicare al revizuirii DSGP ține seama și de provocările în materie de securitate cibernetică și de noile tendințe, asigurând faptul că toate dispozitivele continuă să respecte standardele în materie de internet ale sectorului, aflate în continuă evoluție; |
| --- | --- |

14.

| 15. | subliniază că Legea UE privind securitatea cibernetică este unul dintre principalele instrumente pentru îmbunătățirea securității cibernetice la nivelul UE, dar se bazează doar pe un sistem voluntar de certificare; invită Comisia să aprecieze dacă este nevoie de un sistem al UE de certificare a securității cibernetice a produselor cu tehnologii emergente încorporate, cum ar fi IA, internetul obiectelor și robotica, în conformitate cu cadrul UE privind securitatea cibernetică, care să țină seama de aspectele specifice sectorului, și dacă este nevoie să se dezvolte sisteme obligatorii de certificare corespondente pentru produsele de consum care să poată fi actualizate rapid pentru a se adapta la riscurile actuale, fără a împiedica inovarea; invită, așadar, Comisia să aprecieze dacă este necesară o legislație privind cerințe obligatorii în materie de securitate cibernetică și mecanisme adecvate de supraveghere a pieței; |
| --- | --- |

15.

Supravegherea eficace a pieței

| 16. | subliniază că multe autorități de supraveghere a pieței din UE s-au confruntat în ultimii ani cu o lipsă a resurselor financiare și umane; încurajează Comisia și statele membre ca, în măsura în care le permit competențele, să aloce autorităților lor de supraveghere a pieței mai multe resurse și cunoștințe de specialitate, să consolideze cooperarea dintre acestea și să conceapă acțiuni comune, inclusiv la nivel transfrontalier și pentru piețele online, să îmbunătățească eficiența și eficacitatea controalelor și să doteze autoritățile de supraveghere a pieței, inclusiv autoritățile vamale, cu efective adecvate de personal, pentru ca ele să poată identifica produsele nesigure, în special cele din țări terțe, și să le poată împiedica circulația pe piața internă; pune în evidență, în acest context, că este deosebit de important să se ofere autorităților competente echipamente moderne, precum și să se asigure faptul că ele folosesc tehnologii inovatoare și accentuează că accesul la documentația relevantă, cum ar fi documentația software-urilor privind siguranța produselor și seturile de date, este esențial pentru ca autoritățile de supraveghere a pieței să își poată desfășura activitățile și evalua conformitatea produselor cu normele de siguranță relevante; |
| --- | --- |

16.

| 17. | evidențiază importanța Programului privind piața unică, în contextul cadrului financiar multianual (CFM) 2021-2027, pentru a sprijini și a consolida autoritățile eficace de supraveghere a pieței în îndeplinirea sarcinilor lor pe piața internă și pentru a asigura aplicarea uniformă a normelor de siguranță a produselor în întreaga UE, astfel încât pe piața internă să fie oferite numai produse sigure și conforme, care garantează un nivel ridicat de protecție a consumatorilor; își reiterează, în acest sens, apelul adresat Comisiei și Consiliului de a asigura resurse mai mari și adecvate și o linie bugetară separată și invită, de asemenea, statele membre să aloce resurse suficiente și autorităților lor vamale; îndeamnă părțile implicate în negocierile interinstituționale să împiedice reducerea bugetelor pentru programele în domeniul pieței unice și în cel vamal ale CFM; |
| --- | --- |

17.

| 18. | accentuează că, deși activitățile de supraveghere a pieței urmăresc să protejeze interesele generale ale populației, iar produsele contrafăcute au de-a face cu protecția drepturilor private de proprietate intelectuală, există o legătură între produsele contrafăcute și riscurile pentru sănătatea și siguranța consumatorilor; îndeamnă, prin urmare, Comisia să încerce să înțeleagă mai bine fenomenul contrafacerii și rolul potențial pe care autoritățile de supraveghere a pieței și piețele online ar putea să îl joace pentru a proteja mai mult sănătatea și siguranța consumatorilor din UE, inclusiv prin aplicarea eficace a legislației vamale și armonizarea controalelor vamale în întreaga UE; încurajează autoritățile de supraveghere a pieței să folosească tehnologii noi, cum ar fi IA și blockchain, pentru a se asigura că analiza datelor poate fi utilizată pentru a atenua riscurile, a îmbunătăți respectarea legislației privind siguranța produselor și a proteja consumatorii de produsele contrafăcute; |
| --- | --- |

18.

| 19. | îndeamnă Comisia și statele membre să stabilească rate minime de eșantionare; solicită autorităților de supraveghere a pieței să efectueze controale prin metoda „clientului misterios” în fiecare sector, inclusiv pe piețele pentru cumpărături online, regulat sau în zilele de control („sweep days”), precum cele desfășurate de Rețeaua de cooperare pentru protecția consumatorilor; adaugă că ar trebui să se acorde o atenție deosebită categoriilor de produse cel mai des notificate în RAPEX, și că, dacă se identifică un risc, ar trebui să se ia măsuri restrictive corespunzătoare; recomandă ca aceste măsuri să se bazeze ferm pe instrumente de analiză a datelor; reliefează că este important ca statele membre să impună sancțiuni contravenienților; |
| --- | --- |

19.

| 20. | invită Comisia să adopte rapid acte de punere în aplicare în conformitate cu Regulamentul (UE) 2019/1020, în special articolul 25, care să stabilească criteriile de referință și tehnicile de control al produselor armonizate și nearmonizate, precum și să includă cerințe minime privind controalele pentru produsele care intră pe piața Uniunii, astfel încât să se asigure aplicarea consecventă, eficace și uniformă a legislației Uniunii; |
| --- | --- |

20.

| 21. | subliniază că produsele cumpărate de consumatori de la operatori economici din afara UE trebuie să facă obiectul unor controale eficace, pentru a le asigura conformitatea cu cadrul de reglementare al UE; invită autoritățile de supraveghere a pieței, inclusiv autoritățile vamale, să efectueze controale adecvate ale acestor produse; invită Comisia să examineze posibilitatea de a solicita operatorilor economici din afara UE să desemneze un operator economic din UE pentru produsele nearmonizate, care ar furniza autorităților de supraveghere a pieței informații sau documente referitoare la siguranța produsului și ar coopera cu acestea pentru a se asigura că se întreprind acțiuni corective menite să remedieze cazurile de neconformitate; |
| --- | --- |

21.

| 22. | solicită Comisiei să coopereze cu autoritățile de reglementare din țările terțe, pentru a face schimb de informații ce țin de supravegherea pieței privind produsele periculoase și să prevadă dispoziții privind supravegherea pieței și asigurarea respectării normelor în toate acordurile comerciale bilaterale ale UE, astfel încât întreprinderile din afara UE care vând produse sau servicii pe piața internă să fie supuse acelorași obligații de siguranță a produselor ca și întreprinderile din UE; |
| --- | --- |

22.

| 23. | îndeamnă Comisia să intensifice, la nivel european și internațional, cooperarea dintre autoritățile de protecție consumatorilor, autoritățile de supraveghere a pieței, autoritățile vamale și alte autorități competente, pentru garanta controale armonizate și uniforme la toate punctele de intrare în Uniune, să permită transferul rapid de informații cu privire la produsele nesigure și să coordoneze mai bine măsurile de asigurare a respectării normelor, cum ar fi verificarea respectării cadrului de reglementare al UE și sancțiunile; în acest context, invită Comisia și statele membre să consolideze interacțiunile dintre bazele de date publice ale UE și cele naționale privind produsele ilegale; îndeamnă Comisia ca, în cadrul prevăzut de Regulamentul (UE) 2019/1020, să permită utilizarea sistemului de informare și de comunicare pentru supravegherea pieței, care ar trebui să funcționeze în paralel cu sistemul comun de gestionare a riscurilor, pentru a intensifica cooperarea și schimburile de informații între statele membre și Comisie; |
| --- | --- |

23.

| 24. | îndeamnă Comisia să acorde prioritate siguranței produselor în planul său de acțiune vamală; |
| --- | --- |

24.

Produse sigure pe piețele online

| 25. | subliniază că consumatorilor ar trebui să li se ofere produse la fel de sigure, indiferent dacă fac achiziții online sau offline, și recunoaște angajamentul privind siguranța produselor pe piețele online (18), subliniind caracterul voluntar al acestuia, faptul puțini operatori ai pieței participă la acesta și că nu există indicatori-cheie de performanță detaliați care să asigure o evaluare semnificativă a eforturilor semnatarilor; invită Comisia să încurajeze alte piețe online să se alăture inițiativei și să le prezinte consumatorilor informații clare privind drepturile lor și comerciantul cu amănuntul, să evalueze rolul pe care l-ar putea juca piețele online pentru a limita circulația produselor nesigure și să propună norme obligatorii privind obligațiile și responsabilitățile piețelor cu sediul în UE și în afara acesteia, în cadrul Legii privind serviciile digitale, al revizuirii DSGP și al oricărui alt act legislativ relevant; |
| --- | --- |

25.

| 26. | subliniază că sunt necesare condiții de concurență echitabile între platformele din UE și cele din țări terțe în ceea ce privește conformitatea cu normele UE privind siguranța produselor; invită Comisia ca, împreună cu autoritățile de supraveghere a pieței, să efectueze cercetări cu privire la siguranța produselor din țări terțe, să controleze mai activ piețele online și să le atribuie o responsabilitate mai mare; îndeamnă Comisia ca, în cooperare cu organizațiile consumatorilor și cu statele membre, să informeze mai bine consumatorii cu privire la posibilele pericole pe care le prezintă produsele din țări terțe achiziționate de pe piețe online; invită Comisia să ceară piețelor online să aplice aceleași norme tuturor entităților care oferă produse consumatorilor din UE, inclusiv celor cu sediul în țări terțe; |
| --- | --- |

26.

| 27. | constată că, deși platformele online, cum ar fi piețele online, au adus beneficii atât comercianților cu amănuntul, cât și consumatorilor, prin îmbunătățirea ofertei și scăderea prețurilor, în același timp, tot mai mulți vânzători – mai ales din țări terțe – oferă produse nesigure sau ilegale pe piața unică; așadar, îndeamnă piețele online să reacționeze cât mai repede posibil la notificările din partea RAPEX și să coopereze în mod eficace și proactiv cu autoritățile competente ale statelor membre, retrăgând imediat produsele nesigure și luând măsuri pentru ca acestea să nu reapară pe piață; solicită Comisiei să oblige piețele online să reacționeze în mod eficace la produsele nesigure, inclusiv prin informarea consumatorilor dacă au achiziționat un produs nesigur sau neconform în alte privințe; încurajează piețele online ca, atunci când sunt contactate de organizații ale consumatorilor, să emită o alertă cu privire la un produs nesigur și să coopereze cu acestea pentru a evalua riscul potențial; |
| --- | --- |

27.

| 28. | solicită Comisiei și statelor membre să se asigure că piețele online își consolidează cooperarea cu autoritățile competente prin desfășurarea de activități în comun cu acestea, consultă RAPEX înainte de a introduce produse pe site-urile lor internet, înlătură produsele pe care RAPEX le identifică ca fiind nesigure, fac schimb de informații privind vânzătorii care încalcă normele, iau măsuri eficace și de descurajare împotriva acestora și a lanțului lor de aprovizionare, creează un sistem solid de autentificare a utilizatorului comercial și dezvoltă un instrument ușor accesibil din întreaga UE prin care consumatorii să semnaleze produsele nesigure; |
| --- | --- |

28.

| 29. | îndeamnă Comisia să aprecieze cum și-ar putea îmbunătăți piețele online interconectarea cu sistemul RAPEX, cu condiția ca acesta din urmă să fie modernizat și să devină compatibil, de exemplu, printr-o interfață de programare a aplicațiilor, pentru a fi alertate despre faptul că un produs a fost notificat în sistem și a se asigura că produsele oferite spre vânzare sunt sigure și îndeamnă Comisia să ceară piețelor online să introducă pe site-urile lor internet un link către RAPEX, astfel încât să sensibilizeze populația la existența acestei platforme; |
| --- | --- |

29.

| 30. | solicită Comisiei să evalueze cerința ca platformele online să aplice măsuri de protecție eficace și adecvate împotriva apariției unor reclame la produse nesigure, ce nu respectă cadrul de reglementare al UE, inclusiv a unor reclame sau a garanții și declarații înșelătoare prezentate de furnizori sau de consumatori, și să alăture acestei evaluări o evaluare amănunțită a impactului unor astfel de dispoziții, inclusiv o analiză a raportului costuri-eficacitate bazată pe proporționalitate pentru platformele online; |
| --- | --- |

30.

| 31. | invită Comisia să negocieze în cadrul OMC un acord ambițios privind comerțul electronic pentru a îmbunătăți respectarea normelor de siguranță a produselor online la nivelul UE și la nivel internațional; |
| --- | --- |

31.

Programul de standardizare pentru 2020 al Comisiei și trasabilitatea

| 32. | salută faptul că programul UE de standardizare pentru 2020 abordează problemele apărute pe piața unică digitală, cum ar fi IA, internetul obiectelor, protecția datelor, inclusiv datele privind sănătatea, securitatea cibernetică și mobilitatea automatizată; solicită Comisiei să dea Comitetului European de Standardizare, Comitetului European de Standardizare în Electrotehnică și Institutului European de Standardizare în Telecomunicații sarcina de a sprijini procesul de concepere a unor standarde armonizate, inclusiv pentru sectoarele tradiționale care nu foloseau în trecut tehnologia informației, pentru a asigura utilizarea în condiții de siguranță și în mod uniform în întreaga UE a noilor tehnologii digitale interoperabile; evidențiază că standardele, în special cele pentru anumite categorii de produse, cum ar fi echipamentele individuale de protecție, ar trebui elaborate astfel încât să asigure cel mai înalt nivel de siguranță pentru bărbați și femei; invită Comisia și statele membre să sprijine participarea tuturor părților interesate relevante, inclusiv a asociațiilor de consumatori și de întreprinderi, la activitățile de standardizare; |
| --- | --- |

32.

| 33. | accentuează că o trasabilitate efectivă și eficientă de-a lungul lanțului de aprovizionare este esențială pentru îmbunătățirea siguranței și a calității produselor, în conformitate cu cadrul de reglementare al UE, precum și a protecției consumatorilor din UE, deoarece informațiile clare și fiabile privind produsele previn incertitudinea în rândul consumatorilor, inclusiv a persoanelor cu dizabilități, le dau mijloacele necesare pentru a alege în cunoștință de cauză și permit autorităților de supraveghere a pieței să își desfășoare activitatea; solicită Comisiei să actualizeze în consecință normele privind cerințele de trasabilitate a produselor nearmonizate; |
| --- | --- |

33.

| 34. | solicită Comisiei să evalueze cum ar putea mări tehnologia registrelor distribuite, cum ar fi tehnologia blockchain, siguranța produselor prin îmbunătățirea trasabilității produselor de-a lungul întregului lanț de aprovizionare, inclusiv prin standardizarea lor; subliniază că prin producția de informații electronice fiabile și verificabile, controalele autorităților de supraveghere a pieței ar deveni mai simple și mai eficace; |
| --- | --- |

34.

Rechemările unor produse

| 35. | ia act de faptul că consumatorii reacționează prea puțin la rechemarea anumitor produse și că produsele nesigure continuă astfel să fie utilizate, cu toate că au fost rechemate; solicită Comisiei să publice orientări într-un limbaj simplu privind procedurile de rechemare a unor produse, inclusiv o listă de verificare cu cerințe concrete, și să furnizeze informații clare cu privire la criteriile de referință utilizate de autoritățile de supraveghere a pieței, pentru a crește numărul de consumatori care au luat la cunoștință de rechemările produselor, luând în considerare faptul că s-ar putea ca IMM-urile, mai ales microîntreprinderile, să aibă nevoie de mai mult ajutor pentru a se conforma orientărilor; |
| --- | --- |

35.

| 36. | solicită comercianților cu amănuntul, piețelor online și asociațiilor de consumatori să joace un rol mai important în rechemările produselor nesigure achiziționate online sau offline prin furnizarea unor informații adecvate consumatorilor și invită comercianții cu amănuntul și piețele online să se asigure că produsele sunt retrase rapid de pe piețele online și de pe rafturi și sunt rechemate de la consumatori; solicită Comisiei și statelor membre să ceară piețelor online să stabilească mecanisme adecvate prin care să se asigure că își pot contacta utilizatorii, cumpărătorii și vânzătorii, indiferent dacă este vorba de persoane fizice sau întreprinderi, pentru a-i informa cât mai curând posibil atunci când trebuie făcute rechemări de produse; solicită Comisiei să evalueze cum pot face noile tehnologii și algoritmii acest proces mai eficace și cum se pot asigura că sunt contactați mai mulți consumatori afectați; |
| --- | --- |

36.

| 37. | îndeamnă Comisia și statele membre să intensifice schimbul transfrontalier de bune practici privind rechemările și să analizeze posibilitatea de a crește ratele de înregistrare a produselor, astfel încât consumatorii afectați să poată fi identificați mai ușor și informați în mod activ, chiar și pentru achizițiile transfrontaliere, și să permită operatorilor economici să utilizeze date precum sistemele de fidelizare pentru a contacta consumatorii fără a încălca normele Regulamentului general privind protecția datelor; invită asociațiile de consumatori să își consolideze cooperarea cu autoritățile de supraveghere a pieței cu privire la procedurile de rechemare, indicând pe site-urile lor produsele identificate ca fiind nesigure în RAPEX; |
| --- | --- |

37.

| 38. | invită Comisia și statele membre să elaboreze un raport simplu și armonizat de feedback privind rechemările unor produse de către operatorii economici, raport care trebuie înaintat autorităților de supraveghere a pieței pentru a aprecia dacă rechemarea a fost eficace; |
| --- | --- |

38.

o

o o

| 39. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

39.

---

(1)  JO L 11, 15.1.2002, p. 4.

(2)  JO L 218, 13.8.2008, p. 82.

(3)  JO L 91, 29.3.2019, p. 1.

(4)  JO L 316, 14.11.2012, p. 12.

(5)  JO L 169, 25.6.2019, p. 1.

(6)  JO L 194, 19.7.2016, p. 1.

(7)  JO L 151, 7.6.2019, p. 15.

(8)  Texte adoptate, P9_TA(2020)0032.

(9)  Texte adoptate, P8_TA(2019)0081.

(10)  JO C 388, 13.11.2020, p. 141.

(11)  JO C 388, 13.11.2020, p. 39.

(12)  JO C 363, 28.10.2020, p. 179.

(13)  JO C 11, 13.1.2020, p. 7.

(14)  JO C 334, 19.9.2018, p. 2.

(15)  JO C 334, 19.9.2018, p. 60.

(16)  JO C 76, 28.2.2018, p. 112.

(17)  JO C 443, 22.12.2017, p. 722.

(18)  Angajamentul privind siguranța produselor este un angajament voluntar asumat de piețele online în ceea ce privește siguranța produselor nealimentare comercializate online de către vânzători terți începând cu iunie 2018.

---

| 20.10.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 425/28 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 425/28

---

P9_TA(2020)0320

Consolidarea libertății mass-mediei: protejarea jurnaliștilor în Europa, discursurile de incitare la ură, dezinformarea și rolul platformelor

Rezoluția Parlamentului European din 25 noiembrie 2020 referitoare la consolidarea libertății mass-mediei: protejarea jurnaliștilor în Europa, discursurile de incitare la ură, dezinformarea și rolul platformelor (2020/2009(INI))

(2021/C 425/05)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE) și Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE) și Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE),

| — | având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene,

| — | având în vedere Convenția europeană a drepturilor omului (CEDO), |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția europeană a drepturilor omului (CEDO),

| — | având în vedere jurisprudența Curții de Justiție a Uniunii Europene și a Curții Europene a Drepturilor Omului (CEDO), |
| --- | --- |

—

având în vedere jurisprudența Curții de Justiție a Uniunii Europene și a Curții Europene a Drepturilor Omului (CEDO),

| — | având în vedere Declarația Universală a Drepturilor Omului, Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice (PIDCP), Convenția Organizației Națiunilor Unite împotriva corupției, precum și Convenția UNESCO asupra protecției și promovării diversității expresiilor culturale, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația Universală a Drepturilor Omului, Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice (PIDCP), Convenția Organizației Națiunilor Unite împotriva corupției, precum și Convenția UNESCO asupra protecției și promovării diversității expresiilor culturale,

| — | având în vedere rezoluțiile relevante ale Adunării Generale a ONU, ale Consiliului pentru Drepturile Omului al ONU și rapoartele privind promovarea și protecția dreptului la libertatea de opinie și de exprimare ale raportorului special al ONU, în special cel din 23 aprilie 2020 intitulat „Pandemia și libertatea de opinie și de exprimare”, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile relevante ale Adunării Generale a ONU, ale Consiliului pentru Drepturile Omului al ONU și rapoartele privind promovarea și protecția dreptului la libertatea de opinie și de exprimare ale raportorului special al ONU, în special cel din 23 aprilie 2020 intitulat „Pandemia și libertatea de opinie și de exprimare”,

| — | având în vedere Declarația comună din 3 martie 2017 prezentată de către raportorul special al ONU privind libertatea de opinie și de exprimare, reprezentantul Organizației pentru Securitate și Cooperare în Europa (OSCE) pentru libertatea mass-mediei, raportorul special al Organizației Statelor Americane (OAS) pentru libertatea de exprimare și raportorul special al Comisiei africane pentru drepturile omului și ale popoarelor (ACHPR) privind libertatea de exprimare și accesul la informație, intitulată „Libertatea de exprimare și «știrile false», dezinformarea și propaganda”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația comună din 3 martie 2017 prezentată de către raportorul special al ONU privind libertatea de opinie și de exprimare, reprezentantul Organizației pentru Securitate și Cooperare în Europa (OSCE) pentru libertatea mass-mediei, raportorul special al Organizației Statelor Americane (OAS) pentru libertatea de exprimare și raportorul special al Comisiei africane pentru drepturile omului și ale popoarelor (ACHPR) privind libertatea de exprimare și accesul la informație, intitulată „Libertatea de exprimare și «știrile false», dezinformarea și propaganda”,

| — | având în vedere Planul de acțiune al ONU privind siguranța jurnaliștilor și problema impunității, |
| --- | --- |

—

având în vedere Planul de acțiune al ONU privind siguranța jurnaliștilor și problema impunității,

| — | având în vedere Comentariul general nr. 34 al Comitetului pentru Drepturile Omului din cadrul ONU cu privire la articolul 19 din PIDCP („libertatea de opinie și de exprimare”), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comentariul general nr. 34 al Comitetului pentru Drepturile Omului din cadrul ONU cu privire la articolul 19 din PIDCP („libertatea de opinie și de exprimare”),

| — | având în vedere Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă și angajamentele asumate în cadrul acesteia în ceea ce privește, printre altele, promovarea unor societăți pașnice și favorabile incluziunii pentru o dezvoltare durabilă, inclusiv prin asigurarea accesului public la informații și prin protejarea libertăților fundamentale, |
| --- | --- |

—

având în vedere Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă și angajamentele asumate în cadrul acesteia în ceea ce privește, printre altele, promovarea unor societăți pașnice și favorabile incluziunii pentru o dezvoltare durabilă, inclusiv prin asigurarea accesului public la informații și prin protejarea libertăților fundamentale,

| — | având în vedere activitatea desfășurată de Consiliul Europei pentru a promova protecția și siguranța jurnaliștilor, inclusiv Recomandarea CM/Rec(2018)1 a Comitetului de Miniștri către statele membre referitoare la pluralismul mass-mediei și transparența proprietății asupra mass-mediei și declarația Comitetului de Miniștri privind sustenabilitatea financiară a jurnalismului de calitate în era digitală, Recomandarea CM/Rec(2016)4 a Comitetului de Miniștri către statele membre referitoare la protecția jurnalismului și la siguranța jurnaliștilor și a altor actori din domeniul mass-mediei și raportul său anual pentru anul 2020, intitulat „Hands off press freedom: Attacks on media in Europe must not become a new normal” (Nu vă atingeți de libertatea presei: atacurile asupra mass-mediei din Europa nu trebuie să devină o normalitate), |
| --- | --- |

—

având în vedere activitatea desfășurată de Consiliul Europei pentru a promova protecția și siguranța jurnaliștilor, inclusiv Recomandarea CM/Rec(2018)1 a Comitetului de Miniștri către statele membre referitoare la pluralismul mass-mediei și transparența proprietății asupra mass-mediei și declarația Comitetului de Miniștri privind sustenabilitatea financiară a jurnalismului de calitate în era digitală, Recomandarea CM/Rec(2016)4 a Comitetului de Miniștri către statele membre referitoare la protecția jurnalismului și la siguranța jurnaliștilor și a altor actori din domeniul mass-mediei și raportul său anual pentru anul 2020, intitulat „Hands off press freedom: Attacks on media in Europe must not become a new normal” (Nu vă atingeți de libertatea presei: atacurile asupra mass-mediei din Europa nu trebuie să devină o normalitate),

| — | având în vedere Rezoluția 2300 din 1 octombrie 2019 a Adunării Parlamentare a Consiliului Europei (APCE) referitoare la îmbunătățirea protecției avertizorilor în toată Europa, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția 2300 din 1 octombrie 2019 a Adunării Parlamentare a Consiliului Europei (APCE) referitoare la îmbunătățirea protecției avertizorilor în toată Europa,

| — | având în vedere comunicarea comună a Comisiei și a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate din 10 iunie 2020, intitulată „Combaterea dezinformării în legătură cu COVID-19 – Asigurarea unei informări corecte” (JOIN(2020)0008), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea comună a Comisiei și a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate din 10 iunie 2020, intitulată „Combaterea dezinformării în legătură cu COVID-19 – Asigurarea unei informări corecte” (JOIN(2020)0008),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 29 ianuarie 2020 privind Programul de lucru al Comisiei pe 2020 (COM(2020)0027), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 29 ianuarie 2020 privind Programul de lucru al Comisiei pe 2020 (COM(2020)0027),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 17 iulie 2019, intitulată „Consolidarea statului de drept în cadrul Uniunii: Plan de acțiune” (COM(2019)0343), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 17 iulie 2019, intitulată „Consolidarea statului de drept în cadrul Uniunii: Plan de acțiune” (COM(2019)0343),

| — | având în vedere Strategia Comisiei privind egalitatea de gen 2020-2025, |
| --- | --- |

—

având în vedere Strategia Comisiei privind egalitatea de gen 2020-2025,

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 26 aprilie 2018 intitulată „Combaterea dezinformării online: o abordare europeană” (COM(2018)0236), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 26 aprilie 2018 intitulată „Combaterea dezinformării online: o abordare europeană” (COM(2018)0236),

| — | având în vedere Codul Comisiei de practici privind combaterea dezinformării online, convenit la 26 septembrie 2018, |
| --- | --- |

—

având în vedere Codul Comisiei de practici privind combaterea dezinformării online, convenit la 26 septembrie 2018,

| — | având în vedere Recomandarea Comisiei din 1 martie 2018 privind măsuri de combatere eficace a conținutului ilegal online (C(2018)1177), |
| --- | --- |

—

având în vedere Recomandarea Comisiei din 1 martie 2018 privind măsuri de combatere eficace a conținutului ilegal online (C(2018)1177),

| — | având în vedere Planul de acțiune al Comisiei împotriva dezinformării din 5 decembrie 2018, |
| --- | --- |

—

având în vedere Planul de acțiune al Comisiei împotriva dezinformării din 5 decembrie 2018,

| — | având în vedere Codul de conduită al Comisiei privind combaterea discursurilor ilegale de incitare la ură în mediul online, lansat în mai 2016, și a patra rundă de evaluare a acestuia, care a avut drept rezultat documentul „Fișă informativă – a 4-a rundă de monitorizare a Codului de conduită”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Codul de conduită al Comisiei privind combaterea discursurilor ilegale de incitare la ură în mediul online, lansat în mai 2016, și a patra rundă de evaluare a acestuia, care a avut drept rezultat documentul „Fișă informativă – a 4-a rundă de monitorizare a Codului de conduită”,

| — | având în vedere Directiva (UE) 2019/1937 a Parlamentului European și a Consiliului din 23 octombrie 2019 privind protecția persoanelor care raportează încălcări ale dreptului Uniunii (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva (UE) 2019/1937 a Parlamentului European și a Consiliului din 23 octombrie 2019 privind protecția persoanelor care raportează încălcări ale dreptului Uniunii (1),

| — | având în vedere Directiva 2010/13/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 10 martie 2010 privind coordonarea anumitor dispoziții stabilite prin acte cu putere de lege sau acte administrative în cadrul statelor membre cu privire la furnizarea de servicii mass-media audiovizuale (Directiva privind serviciile mass-media audiovizuale sau DSMAV) (2) și Directiva (UE) 2018/1808 a Parlamentului European și a Consiliului din 14 noiembrie 2018 de modificare a Directivei 2010/13/UE (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2010/13/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 10 martie 2010 privind coordonarea anumitor dispoziții stabilite prin acte cu putere de lege sau acte administrative în cadrul statelor membre cu privire la furnizarea de servicii mass-media audiovizuale (Directiva privind serviciile mass-media audiovizuale sau DSMAV) (2) și Directiva (UE) 2018/1808 a Parlamentului European și a Consiliului din 14 noiembrie 2018 de modificare a Directivei 2010/13/UE (3),

| — | având în vedere Raportul din 2020 al Grupului autorităților europene de reglementare pentru serviciile mass-media audiovizuale, intitulat:„Disinformation: Assessment of the implementation of the Code of Practice” (Dezinformarea: evaluarea punerii în aplicare a Codului de bune practici), |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul din 2020 al Grupului autorităților europene de reglementare pentru serviciile mass-media audiovizuale, intitulat:„Disinformation: Assessment of the implementation of the Code of Practice” (Dezinformarea: evaluarea punerii în aplicare a Codului de bune practici),

| — | având în vedere Concluziile Consiliului din 25 mai 2020 privind educația în domeniul mass-mediei într-o lume în continuă schimbare, |
| --- | --- |

—

având în vedere Concluziile Consiliului din 25 mai 2020 privind educația în domeniul mass-mediei într-o lume în continuă schimbare,

| — | având în vedere Concluziile Consiliului din 14 noiembrie 2018 privind consolidarea conținutului european în economia digitală, care recunosc relevanța conținutului generat de mass-media, „precum și alte sectoare culturale și creative”, ca „elemente esențiale ale dezvoltării sociale și economice a Europei”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Concluziile Consiliului din 14 noiembrie 2018 privind consolidarea conținutului european în economia digitală, care recunosc relevanța conținutului generat de mass-media, „precum și alte sectoare culturale și creative”, ca „elemente esențiale ale dezvoltării sociale și economice a Europei”,

| — | având în vedere Decizia-cadru 2008/913/JAI din 28 noiembrie 2008 a Consiliului privind combaterea anumitor forme și expresii ale rasismului și xenofobiei prin intermediul dreptului penal (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia-cadru 2008/913/JAI din 28 noiembrie 2008 a Consiliului privind combaterea anumitor forme și expresii ale rasismului și xenofobiei prin intermediul dreptului penal (4),

| — | având în vedere Orientările UE în domeniul drepturilor omului privind libertatea de exprimare online și offline, adoptate la 12 mai 2014, în care libertatea artistică este recunoscută drept o componentă inerentă a libertății de exprimare, alături de libertatea presei, |
| --- | --- |

—

având în vedere Orientările UE în domeniul drepturilor omului privind libertatea de exprimare online și offline, adoptate la 12 mai 2014, în care libertatea artistică este recunoscută drept o componentă inerentă a libertății de exprimare, alături de libertatea presei,

| — | având în vedere actualizarea raportului special al Serviciului European de Acțiune Externă (SEAE) din 24 aprilie 2020 intitulat „Short Assessment of Narratives and Disinformation around the COVID-19/Coronavirus Pandemic” (Evaluare succintă a discursurilor și dezinformării legate de pandemia de COVID-19/Coronavirus), |
| --- | --- |

—

având în vedere actualizarea raportului special al Serviciului European de Acțiune Externă (SEAE) din 24 aprilie 2020 intitulat „Short Assessment of Narratives and Disinformation around the COVID-19/Coronavirus Pandemic” (Evaluare succintă a discursurilor și dezinformării legate de pandemia de COVID-19/Coronavirus),

| — | având în vedere activitatea desfășurată de Agenția pentru Drepturi Fundamentale a UE (FRA), |
| --- | --- |

—

având în vedere activitatea desfășurată de Agenția pentru Drepturi Fundamentale a UE (FRA),

| — | având în vedere concluziile clasamentului mondial al libertății presei, publicate de Reporteri fără Frontiere, și ale Instrumentului de monitorizare a pluralismului mass-mediei al Centrului pentru pluralism și libertate în mass-media al Institutului Universitar European, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile clasamentului mondial al libertății presei, publicate de Reporteri fără Frontiere, și ale Instrumentului de monitorizare a pluralismului mass-mediei al Centrului pentru pluralism și libertate în mass-media al Institutului Universitar European,

| — | având în vedere rezoluția sa din 17 aprilie 2020 referitoare la acțiunea coordonată a UE pentru combaterea pandemiei de COVID-19 și a consecințelor sale (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 17 aprilie 2020 referitoare la acțiunea coordonată a UE pentru combaterea pandemiei de COVID-19 și a consecințelor sale (5),

| — | având în vedere rezoluția sa din 9 ianuarie 2020 referitoare la audierile în curs în temeiul articolului 7 alineatul (1) din TUE privind Polonia și Ungaria (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 9 ianuarie 2020 referitoare la audierile în curs în temeiul articolului 7 alineatul (1) din TUE privind Polonia și Ungaria (6),

| — | având în vedere rezoluția sa din 18 decembrie 2019 referitoare la discriminarea publică și discursurile de incitare la ură împotriva persoanelor LGBTI, inclusiv conceptul de „zone fără LGBTI” (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 18 decembrie 2019 referitoare la discriminarea publică și discursurile de incitare la ură împotriva persoanelor LGBTI, inclusiv conceptul de „zone fără LGBTI” (7),

| — | având în vedere rezoluția sa din 18 decembrie 2019 referitoare la statul de drept în Malta, după recentele dezvăluiri privind asasinarea jurnalistei Daphne Caruana Galizia (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 18 decembrie 2019 referitoare la statul de drept în Malta, după recentele dezvăluiri privind asasinarea jurnalistei Daphne Caruana Galizia (8),

| — | având în vedere rezoluția sa din 28 noiembrie 2019 referitoare la aderarea UE la Convenția de la Istanbul și la alte măsuri de combatere a violenței de gen (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 28 noiembrie 2019 referitoare la aderarea UE la Convenția de la Istanbul și la alte măsuri de combatere a violenței de gen (9),

| — | având în vedere rezoluția sa din 10 octombrie 2019 referitoare la ingerințele electorale externe și dezinformarea în procesele democratice naționale și europene (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 10 octombrie 2019 referitoare la ingerințele electorale externe și dezinformarea în procesele democratice naționale și europene (10),

| — | având în vedere rezoluția sa din 19 septembrie 2019 referitoare la importanța memoriei istorice europene pentru viitorul Europei (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 19 septembrie 2019 referitoare la importanța memoriei istorice europene pentru viitorul Europei (11),

| — | având în vedere rezoluția sa din 28 martie 2019 referitoare la situația statului de drept și lupta împotriva corupției în UE, în special în Malta și Slovacia (12), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 28 martie 2019 referitoare la situația statului de drept și lupta împotriva corupției în UE, în special în Malta și Slovacia (12),

| — | având în vedere rezoluția sa din 16 ianuarie 2019 referitoare la situația drepturilor fundamentale în Uniunea Europeană în 2017 (13), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 16 ianuarie 2019 referitoare la situația drepturilor fundamentale în Uniunea Europeană în 2017 (13),

| — | având în vedere rezoluția sa din 17 aprilie 2018 referitoare la egalitatea de gen în sectorul mass-mediei din UE (14), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 17 aprilie 2018 referitoare la egalitatea de gen în sectorul mass-mediei din UE (14),

| — | având în vedere rezoluția sa din 11 septembrie 2018 referitoare la prevenirea și combaterea hărțuirii morale și a hărțuirii sexuale la locul de muncă, în spațiile publice și în viața politică a UE (15), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 11 septembrie 2018 referitoare la prevenirea și combaterea hărțuirii morale și a hărțuirii sexuale la locul de muncă, în spațiile publice și în viața politică a UE (15),

| — | având în vedere rezoluția sa din 14 noiembrie 2018 referitoare la necesitatea unui mecanism cuprinzător la nivelul UE pentru protejarea democrației, a statului de drept și a drepturilor fundamentale (16), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 14 noiembrie 2018 referitoare la necesitatea unui mecanism cuprinzător la nivelul UE pentru protejarea democrației, a statului de drept și a drepturilor fundamentale (16),

| — | având în vedere rezoluția sa din 25 octombrie 2018 referitoare la folosirea datelor utilizatorilor Facebook de către Cambridge Analytica și impactul asupra protecției datelor (17), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 25 octombrie 2018 referitoare la folosirea datelor utilizatorilor Facebook de către Cambridge Analytica și impactul asupra protecției datelor (17),

| — | având în vedere rezoluția sa din 3 mai 2018 referitoare la pluralismul și libertatea mass-mediei în Uniunea Europeană (18), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 3 mai 2018 referitoare la pluralismul și libertatea mass-mediei în Uniunea Europeană (18),

| — | având în vedere rezoluția sa din 19 aprilie 2018 referitoare la protecția jurnaliștilor de investigație din Europa: cazul jurnalistului slovac Ján Kuciak și al Martinei Kušnírová (19), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 19 aprilie 2018 referitoare la protecția jurnaliștilor de investigație din Europa: cazul jurnalistului slovac Ján Kuciak și al Martinei Kušnírová (19),

| — | având în vedere rezoluția sa din 12 decembrie 2017 referitoare la raportul privind cetățenia UE în 2017: consolidarea drepturilor cetățenilor într-o Uniune a schimbărilor democratice (20), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 12 decembrie 2017 referitoare la raportul privind cetățenia UE în 2017: consolidarea drepturilor cetățenilor într-o Uniune a schimbărilor democratice (20),

| — | având în vedere rezoluția sa din 3 octombrie 2017 referitoare la combaterea criminalității informatice (21), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 3 octombrie 2017 referitoare la combaterea criminalității informatice (21),

| — | având în vedere rezoluția sa din 15 iunie 2017 referitoare la platformele online și piața unică digitală (22), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 15 iunie 2017 referitoare la platformele online și piața unică digitală (22),

| — | având în vedere rezoluția sa din 14 martie 2017 referitoare la implicațiile megadatelor asupra drepturilor fundamentale: viața privată, protecția datelor, nediscriminarea, securitatea și impunerea respectării legii (23), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 14 martie 2017 referitoare la implicațiile megadatelor asupra drepturilor fundamentale: viața privată, protecția datelor, nediscriminarea, securitatea și impunerea respectării legii (23),

| — | având în vedere rezoluția sa din 15 noiembrie 2017 referitoare la statul de drept în Malta (24), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 15 noiembrie 2017 referitoare la statul de drept în Malta (24),

| — | având în vedere rezoluția sa din 25 octombrie 2016 conținând recomandări adresate Comisiei referitoare la crearea unui mecanism al UE pentru democrație, statul de drept și drepturile fundamentale (25), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 25 octombrie 2016 conținând recomandări adresate Comisiei referitoare la crearea unui mecanism al UE pentru democrație, statul de drept și drepturile fundamentale (25),

| — | având în vedere rezoluția sa din 23 octombrie 2013 referitoare la crima organizată, corupția și spălarea de bani: recomandări cu privire la acțiunile și inițiativele care se impun (26), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 23 octombrie 2013 referitoare la crima organizată, corupția și spălarea de bani: recomandări cu privire la acțiunile și inițiativele care se impun (26),

| — | având în vedere studiul din 28 februarie 2019 al Departamentului tematic pentru drepturile cetățenilor și afaceri constituționale din cadrul Parlamentului European intitulat „Dezinformarea și propaganda – impactul asupra funcționării statului de drept în UE și în statele sale membre”, |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul din 28 februarie 2019 al Departamentului tematic pentru drepturile cetățenilor și afaceri constituționale din cadrul Parlamentului European intitulat „Dezinformarea și propaganda – impactul asupra funcționării statului de drept în UE și în statele sale membre”,

| — | având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere avizul Comisiei pentru cultură și educație, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comisiei pentru cultură și educație,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A9-0205/2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A9-0205/2020),

| A. | întrucât libertatea mass-mediei, pluralismul, independența și siguranța jurnaliștilor sunt elemente esențiale ale dreptului la libertatea de exprimare și de informare și sunt vitale pentru funcționarea democratică a UE și a statelor sale membre; întrucât principalele sarcini democratice ale mass-mediei includ consolidarea transparenței și a responsabilității democratice; întrucât mass-media are un rol esențial în societatea democratică, acționând în calitate de „câine de pază” public, contribuind în același timp la informarea și capacitarea cetățenilor, ajutându-i să înțeleagă mai bine peisajul politic și social actual, și stimulând participarea lor conștientă la viața democratică; |
| --- | --- |

A.

întrucât libertatea mass-mediei, pluralismul, independența și siguranța jurnaliștilor sunt elemente esențiale ale dreptului la libertatea de exprimare și de informare și sunt vitale pentru funcționarea democratică a UE și a statelor sale membre; întrucât principalele sarcini democratice ale mass-mediei includ consolidarea transparenței și a responsabilității democratice; întrucât mass-media are un rol esențial în societatea democratică, acționând în calitate de „câine de pază” public, contribuind în același timp la informarea și capacitarea cetățenilor, ajutându-i să înțeleagă mai bine peisajul politic și social actual, și stimulând participarea lor conștientă la viața democratică;

| B. | întrucât criza a scos în evidență rolul esențial pe care l-au jucat jurnaliștii care le oferă cetățenilor informații fiabile și verificate; întrucât, în acest context, ar trebui intensificate eforturile pentru a asigura condiții de lucru sigure și adecvate pentru jurnaliști; întrucât jurnalismul de investigație ar trebui luat în considerare în mod special în contextul combaterii corupției și a administrării defectuoase în UE; |
| --- | --- |

B.

întrucât criza a scos în evidență rolul esențial pe care l-au jucat jurnaliștii care le oferă cetățenilor informații fiabile și verificate; întrucât, în acest context, ar trebui intensificate eforturile pentru a asigura condiții de lucru sigure și adecvate pentru jurnaliști; întrucât jurnalismul de investigație ar trebui luat în considerare în mod special în contextul combaterii corupției și a administrării defectuoase în UE;

| C. | întrucât unele state membre limitează libertatea mass-mediei prin mijloace economice, cum ar fi publicitatea publică denaturată în rândul organelor de presă, care modifică concurența, acestea controlând în mod direct mass-media publică pentru a influența deciziile editoriale și pentru a asigura, astfel, loialitatea proguvernamentală; întrucât autoritățile publice ar trebui să adopte un cadru juridic și de reglementare care să favorizeze dezvoltarea unor mijloace de comunicare libere, independente și pluraliste; |
| --- | --- |

C.

întrucât unele state membre limitează libertatea mass-mediei prin mijloace economice, cum ar fi publicitatea publică denaturată în rândul organelor de presă, care modifică concurența, acestea controlând în mod direct mass-media publică pentru a influența deciziile editoriale și pentru a asigura, astfel, loialitatea proguvernamentală; întrucât autoritățile publice ar trebui să adopte un cadru juridic și de reglementare care să favorizeze dezvoltarea unor mijloace de comunicare libere, independente și pluraliste;

| D. | întrucât toate statele membre trebuie să adere la valorile consacrate în articolul 2 din TUE; |
| --- | --- |

D.

întrucât toate statele membre trebuie să adere la valorile consacrate în articolul 2 din TUE;

| E. | întrucât capturarea mass-mediei, lipsa transparenței instituționale, discursul de incitare la ură și dezinformarea sunt din ce în ce mai mult exploatate în scopuri politice, ca instrumente de intensificare a polarizării sociale; întrucât combaterea acestor fenomene nu este relevantă numai pentru domeniul drepturilor omului, ci reprezintă, de asemenea, un factor fundamental pentru apărarea statului de drept și a democrației în UE; |
| --- | --- |

E.

întrucât capturarea mass-mediei, lipsa transparenței instituționale, discursul de incitare la ură și dezinformarea sunt din ce în ce mai mult exploatate în scopuri politice, ca instrumente de intensificare a polarizării sociale; întrucât combaterea acestor fenomene nu este relevantă numai pentru domeniul drepturilor omului, ci reprezintă, de asemenea, un factor fundamental pentru apărarea statului de drept și a democrației în UE;

| F. | întrucât, conform clasamentului mondial al libertății presei din 2020, pandemia de COVID-19 a evidențiat și a amplificat multe alte crize care amenință dreptul la informații raportate în mod liber, independente, diverse și fiabile; întrucât indicele a scos la iveală diferențe semnificative între statele membre individuale, unele figurând la punctaj printre primele clasate la nivel mondial, în timp ce altele s-au situat în coada clasamentului, rezultatul fiind o diferență de peste 100 de locuri între statele membre cele mai performante și statele cele mai slabe; întrucât mai multe state membre au regresat în clasamentele internaționale legate de libertatea presei; |
| --- | --- |

F.

întrucât, conform clasamentului mondial al libertății presei din 2020, pandemia de COVID-19 a evidențiat și a amplificat multe alte crize care amenință dreptul la informații raportate în mod liber, independente, diverse și fiabile; întrucât indicele a scos la iveală diferențe semnificative între statele membre individuale, unele figurând la punctaj printre primele clasate la nivel mondial, în timp ce altele s-au situat în coada clasamentului, rezultatul fiind o diferență de peste 100 de locuri între statele membre cele mai performante și statele cele mai slabe; întrucât mai multe state membre au regresat în clasamentele internaționale legate de libertatea presei;

| G. | întrucât libertatea mass-mediei a fost afectată în ultimii ani și, deși pandemia de COVID-19 a agravat această deteriorare, ea a adus în prim plan, de asemenea, importanța mass-mediei și a dreptului de acces la informații fiabile; |
| --- | --- |

G.

întrucât libertatea mass-mediei a fost afectată în ultimii ani și, deși pandemia de COVID-19 a agravat această deteriorare, ea a adus în prim plan, de asemenea, importanța mass-mediei și a dreptului de acces la informații fiabile;

| H. | întrucât, conform Raportului Digital News din 2019 al Institutului Reuters, nivelul mediu de încredere (la nivel mondial) în știri a scăzut, în general, cu două puncte procentuale, la 42 % în comparație cu 2018, mai puțin de jumătate din respondenți (49 %) declarând că au încredere în mijloacele de informare în masă pe care le utilizează; întrucât încrederea în știrile găsite prin intermediul căutărilor (33 %) și al platformelor de comunicare socială (23 %) rămâne stabilă, dar la un nivel extrem de scăzut; |
| --- | --- |

H.

întrucât, conform Raportului Digital News din 2019 al Institutului Reuters, nivelul mediu de încredere (la nivel mondial) în știri a scăzut, în general, cu două puncte procentuale, la 42 % în comparație cu 2018, mai puțin de jumătate din respondenți (49 %) declarând că au încredere în mijloacele de informare în masă pe care le utilizează; întrucât încrederea în știrile găsite prin intermediul căutărilor (33 %) și al platformelor de comunicare socială (23 %) rămâne stabilă, dar la un nivel extrem de scăzut;

| I. | întrucât transparența în ceea ce privește proprietatea asupra mass-mediei reprezintă o condiție prealabilă absolut necesară pentru asigurarea pluralismului mass-mediei și a jurnalismului independent; |
| --- | --- |

I.

întrucât transparența în ceea ce privește proprietatea asupra mass-mediei reprezintă o condiție prealabilă absolut necesară pentru asigurarea pluralismului mass-mediei și a jurnalismului independent;

| J. | întrucât jurnaliștii și alți actori din domeniul mass-mediei se confruntă în UE, în continuare, cu violența, amenințările, hărțuirea, presiunea, (auto)cenzura, dezaprobarea publică și chiar cu asasinarea, ca urmare a faptului că își fac meseria de protejare a interesului public; întrucât, în ultimii ani, s-a dezvoltat un model de intimidare din ce în ce mai extins care vizează reducerea la tăcere a jurnaliștilor, fiind necesare în acest sens acțiuni urgente pentru a sprijini rolul esențial al mass-mediei independentă în asigurarea respectării principiilor statului de drept; întrucât asasinarea lui Daphne Caruana Galizia și a lui Ján Kuciak sunt două exemple profund tragice ale măsurii în care jurnaliștii de investigație devin ținte, deoarece dezvăluie fapte de corupție, apără democrația și statul de drept; |
| --- | --- |

J.

întrucât jurnaliștii și alți actori din domeniul mass-mediei se confruntă în UE, în continuare, cu violența, amenințările, hărțuirea, presiunea, (auto)cenzura, dezaprobarea publică și chiar cu asasinarea, ca urmare a faptului că își fac meseria de protejare a interesului public; întrucât, în ultimii ani, s-a dezvoltat un model de intimidare din ce în ce mai extins care vizează reducerea la tăcere a jurnaliștilor, fiind necesare în acest sens acțiuni urgente pentru a sprijini rolul esențial al mass-mediei independentă în asigurarea respectării principiilor statului de drept; întrucât asasinarea lui Daphne Caruana Galizia și a lui Ján Kuciak sunt două exemple profund tragice ale măsurii în care jurnaliștii de investigație devin ținte, deoarece dezvăluie fapte de corupție, apără democrația și statul de drept;

| K. | întrucât amenințările la adresa libertății mass-mediei includ hărțuirea și atacurile îndreptate împotriva jurnaliștilor, sfidarea protecției juridice a acestora și capturarea mass-mediei, precum și acțiunile motivate politic din sectorul mediatic; |
| --- | --- |

K.

întrucât amenințările la adresa libertății mass-mediei includ hărțuirea și atacurile îndreptate împotriva jurnaliștilor, sfidarea protecției juridice a acestora și capturarea mass-mediei, precum și acțiunile motivate politic din sectorul mediatic;

| L. | întrucât jurnalistele se confruntă cu forme specifice de violență bazată pe gen, cum ar fi hărțuirea sexuală și cea online; întrucât peste 70 % din femeile care lucrează în mass-media au suferit mai multe tipuri de hărțuire, de amenințare sau de atac online; întrucât 52 % dintre femei au fost victima acestor tipuri de delicte doar în ultimul an; întrucât hărțuirea online și abuzul au deseori un caracter marcant sexual, nefiind bazate pe conținutul activității victimelor, ci pe trăsăturile lor fizice, pe apartenența culturală sau pe viața lor privată; întrucât aceste amenințări le determină pe jurnaliste să se autocenzureze și au un efect de intimidare asupra libertății presei și a libertății de exprimare; întrucât cercetările găsesc în mod constant dovezi potrivit cărora femeile se află în minoritate în sectoarele media, în special în rolurile creative, fiind grav subreprezentate la nivelurile decizionale înalte (27); |
| --- | --- |

L.

întrucât jurnalistele se confruntă cu forme specifice de violență bazată pe gen, cum ar fi hărțuirea sexuală și cea online; întrucât peste 70 % din femeile care lucrează în mass-media au suferit mai multe tipuri de hărțuire, de amenințare sau de atac online; întrucât 52 % dintre femei au fost victima acestor tipuri de delicte doar în ultimul an; întrucât hărțuirea online și abuzul au deseori un caracter marcant sexual, nefiind bazate pe conținutul activității victimelor, ci pe trăsăturile lor fizice, pe apartenența culturală sau pe viața lor privată; întrucât aceste amenințări le determină pe jurnaliste să se autocenzureze și au un efect de intimidare asupra libertății presei și a libertății de exprimare; întrucât cercetările găsesc în mod constant dovezi potrivit cărora femeile se află în minoritate în sectoarele media, în special în rolurile creative, fiind grav subreprezentate la nivelurile decizionale înalte (27);

| M. | întrucât, în mai multe state membre, acțiunile strategice în justiție împotriva mobilizării publice (SLAPP) constituie o practică utilizată în mod constant pentru a-i speria pe jurnaliști astfel încât aceștia să renunțe la investigațiile care vizează corupția și alte chestiuni de interes public; |
| --- | --- |

M.

întrucât, în mai multe state membre, acțiunile strategice în justiție împotriva mobilizării publice (SLAPP) constituie o practică utilizată în mod constant pentru a-i speria pe jurnaliști astfel încât aceștia să renunțe la investigațiile care vizează corupția și alte chestiuni de interes public;

| N. | întrucât, pe lângă actele de violență, intimidare și hărțuire îndreptate împotriva jurnaliștilor, autorii infracțiunilor nu sunt urmăriți în justiție, impunitatea având un efect de intimidare; întrucât OSCE semnalează prevalența impunității, având în vedere, de exemplu, că mai puțin de 15 % din cazurile de asasinare a jurnaliștilor sunt soluționate în regiunea OSCE; |
| --- | --- |

N.

întrucât, pe lângă actele de violență, intimidare și hărțuire îndreptate împotriva jurnaliștilor, autorii infracțiunilor nu sunt urmăriți în justiție, impunitatea având un efect de intimidare; întrucât OSCE semnalează prevalența impunității, având în vedere, de exemplu, că mai puțin de 15 % din cazurile de asasinare a jurnaliștilor sunt soluționate în regiunea OSCE;

| O. | întrucât dreptul jurnaliștilor de a semnala și de a investiga trebuie consolidat mai mult și protejat în mod eficace; |
| --- | --- |

O.

întrucât dreptul jurnaliștilor de a semnala și de a investiga trebuie consolidat mai mult și protejat în mod eficace;

| P. | întrucât, pentru a consolida libertatea mass-mediei, sunt necesare informații credibile și detaliate cu privire la sfera și la natura provocărilor cu care se confruntă statele membre și UE în ansamblul său, inclusiv cu privire la cazurile individuale de încălcare a principiilor independenței mass-mediei sau a drepturilor fundamentale ale jurnalistului; |
| --- | --- |

P.

întrucât, pentru a consolida libertatea mass-mediei, sunt necesare informații credibile și detaliate cu privire la sfera și la natura provocărilor cu care se confruntă statele membre și UE în ansamblul său, inclusiv cu privire la cazurile individuale de încălcare a principiilor independenței mass-mediei sau a drepturilor fundamentale ale jurnalistului;

| Q. | întrucât libertatea artistică este o parte integrantă a dreptului fundamental la libertatea de exprimare, fiind esențială pentru diversitatea culturală și sănătatea democratică a Europei; întrucât atacurile la libertatea artistică se înmulțesc, dar rămân invizibile; |
| --- | --- |

Q.

întrucât libertatea artistică este o parte integrantă a dreptului fundamental la libertatea de exprimare, fiind esențială pentru diversitatea culturală și sănătatea democratică a Europei; întrucât atacurile la libertatea artistică se înmulțesc, dar rămân invizibile;

| R. | întrucât criza mondială provocată de COVID-19 are un impact social și economic devastator asupra sectorului mass-mediei; întrucât mass-media a înregistrat pierderi considerabile ale veniturilor din publicitate; întrucât mii de lucrători media au pierdut sau riscă să își piardă locul de muncă, fie temporar, fie permanent; întrucât acest lucru a avut un impact deosebit de puternic asupra jurnaliștilor și a profesioniștilor independenți din mass-media, al căror număr este în creștere în întreaga UE, constituind deja o proporție semnificativă a tuturor jurnaliștilor și profesioniștilor din mass-media din Europa; întrucât din aceasta derivă un risc grav de a favoriza și mai mult concentrarea informației în mâinile câtorva persoane și de a împiedica răspândirea informațiilor din surse libere și independente; întrucât sustenabilitatea financiară a locului de muncă și independența financiară constituie o componentă esențială a libertății presei; |
| --- | --- |

R.

întrucât criza mondială provocată de COVID-19 are un impact social și economic devastator asupra sectorului mass-mediei; întrucât mass-media a înregistrat pierderi considerabile ale veniturilor din publicitate; întrucât mii de lucrători media au pierdut sau riscă să își piardă locul de muncă, fie temporar, fie permanent; întrucât acest lucru a avut un impact deosebit de puternic asupra jurnaliștilor și a profesioniștilor independenți din mass-media, al căror număr este în creștere în întreaga UE, constituind deja o proporție semnificativă a tuturor jurnaliștilor și profesioniștilor din mass-media din Europa; întrucât din aceasta derivă un risc grav de a favoriza și mai mult concentrarea informației în mâinile câtorva persoane și de a împiedica răspândirea informațiilor din surse libere și independente; întrucât sustenabilitatea financiară a locului de muncă și independența financiară constituie o componentă esențială a libertății presei;

| S. | întrucât veniturile din publicitatea digitală aduc adesea beneficii actorilor din afara UE, iar veniturile din mass-media europeană se află în declin puternic, punând în pericol viitorul companiilor de publicitate tradiționale finanțate din publicitate, cum ar fi canalele TV comerciale, ziarele și revistele; |
| --- | --- |

S.

întrucât veniturile din publicitatea digitală aduc adesea beneficii actorilor din afara UE, iar veniturile din mass-media europeană se află în declin puternic, punând în pericol viitorul companiilor de publicitate tradiționale finanțate din publicitate, cum ar fi canalele TV comerciale, ziarele și revistele;

| T. | întrucât, în unele state membre, ajutoarele de stat pentru mass-media nu au fost acordate într-un mod transparent, ceea ce prezintă un risc serios pentru independența și credibilitatea acesteia; |
| --- | --- |

T.

întrucât, în unele state membre, ajutoarele de stat pentru mass-media nu au fost acordate într-un mod transparent, ceea ce prezintă un risc serios pentru independența și credibilitatea acesteia;

| U. | întrucât modelul de afaceri al platformelor sociale, bazat pe publicitatea orientată cu maximă precizie, joacă un rol în răspândirea și amplificarea discursului de incitare la ură, instigând la discriminare și violență, și încurajarea radicalizării, care conduc la extremism violent, inclusiv prin faptul că vehiculează conținuturi ilegale; întrucât combaterea tuturor formelor de intoleranță face parte integrantă din protecția drepturilor omului, astfel cum este dezvoltată de jurisprudența Curții Europene a Drepturilor Omului; |
| --- | --- |

U.

întrucât modelul de afaceri al platformelor sociale, bazat pe publicitatea orientată cu maximă precizie, joacă un rol în răspândirea și amplificarea discursului de incitare la ură, instigând la discriminare și violență, și încurajarea radicalizării, care conduc la extremism violent, inclusiv prin faptul că vehiculează conținuturi ilegale; întrucât combaterea tuturor formelor de intoleranță face parte integrantă din protecția drepturilor omului, astfel cum este dezvoltată de jurisprudența Curții Europene a Drepturilor Omului;

| V. | întrucât pandemia de COVID-19 a dus la stigmatizarea, inclusiv mediatică, a unor persoane deosebit de vulnerabile, ceea ce a favorizat polarizarea societății europene și proliferarea discursurilor de incitare la ură; |
| --- | --- |

V.

întrucât pandemia de COVID-19 a dus la stigmatizarea, inclusiv mediatică, a unor persoane deosebit de vulnerabile, ceea ce a favorizat polarizarea societății europene și proliferarea discursurilor de incitare la ură;

| W. | întrucât fenomenul violenței cibernetice (inclusiv discursurile online de incitare la ură, urmărirea cibernetică și hărțuirea online) este din ce în ce mai răspândit; întrucât femeile care au un rol public, printre alți politicieni, jurnaliști și activiști care luptă pentru drepturile femeilor și pentru drepturile minorităților sexuale, devin ținta principală a hărțuirii cibernetice și a violenței online; |
| --- | --- |

W.

întrucât fenomenul violenței cibernetice (inclusiv discursurile online de incitare la ură, urmărirea cibernetică și hărțuirea online) este din ce în ce mai răspândit; întrucât femeile care au un rol public, printre alți politicieni, jurnaliști și activiști care luptă pentru drepturile femeilor și pentru drepturile minorităților sexuale, devin ținta principală a hărțuirii cibernetice și a violenței online;

| X. | întrucât DSMAV obligă autoritățile din fiecare stat membru să se asigure că serviciile mass-media audiovizuale și platformele de partajare a materialelor video iau măsuri pentru a proteja publicul larg împotriva programelor, a materialelor video generate de utilizatori și a comunicărilor comerciale audiovizuale care conțin incitări la violență sau la ură îndreptate împotriva unui grup de persoane sau împotriva unui membru al unui grup, pe baza oricăror criterii menționate la articolul 21 din Carta UE a drepturilor fundamentale; întrucât DSMAV obligă statele membre să asigure independența autorităților de reglementare a mass-mediei; |
| --- | --- |

X.

întrucât DSMAV obligă autoritățile din fiecare stat membru să se asigure că serviciile mass-media audiovizuale și platformele de partajare a materialelor video iau măsuri pentru a proteja publicul larg împotriva programelor, a materialelor video generate de utilizatori și a comunicărilor comerciale audiovizuale care conțin incitări la violență sau la ură îndreptate împotriva unui grup de persoane sau împotriva unui membru al unui grup, pe baza oricăror criterii menționate la articolul 21 din Carta UE a drepturilor fundamentale; întrucât DSMAV obligă statele membre să asigure independența autorităților de reglementare a mass-mediei;

| Y. | întrucât răspândirea informării eronate și a dezinformării, precum și acțiunile disproporționate care vizează combaterea acestora pe platformele digitale reprezintă o amenințare la adresa libertății de informare, a discursului democratic și a independenței mass-mediei, și a sporit necesitatea unei mass-media tradiționale și de înaltă calitate; întrucât analiza datelor și algoritmii au un impact din ce în ce mai mare asupra informațiilor puse la dispoziția cetățenilor; |
| --- | --- |

Y.

întrucât răspândirea informării eronate și a dezinformării, precum și acțiunile disproporționate care vizează combaterea acestora pe platformele digitale reprezintă o amenințare la adresa libertății de informare, a discursului democratic și a independenței mass-mediei, și a sporit necesitatea unei mass-media tradiționale și de înaltă calitate; întrucât analiza datelor și algoritmii au un impact din ce în ce mai mare asupra informațiilor puse la dispoziția cetățenilor;

| Z. | întrucât răspândirea la scară masivă a informațiilor provenite din surse diferite, dificil de verificat, împreună cu rolul tot mai mare al platformelor de comunicare socială și de mesagerie au un efect negativ asupra drepturilor fundamentale ale cetățenilor UE; întrucât pandemia de COVID-19 a accelerat impactul dezinformării online, uneori având consecințe grave pentru sănătatea publică, și a făcut și mai evidentă nevoia de a asigura informații libere și independente în scopul protejării drepturilor fundamentale ale cetățenilor; întrucât absența unei strategii de comunicare coordonate la nivelul UE a favorizat valul de dezinformare în ceea ce privește pandemia, în special pe platformele de comunicare socială și de mesagerie; |
| --- | --- |

Z.

întrucât răspândirea la scară masivă a informațiilor provenite din surse diferite, dificil de verificat, împreună cu rolul tot mai mare al platformelor de comunicare socială și de mesagerie au un efect negativ asupra drepturilor fundamentale ale cetățenilor UE; întrucât pandemia de COVID-19 a accelerat impactul dezinformării online, uneori având consecințe grave pentru sănătatea publică, și a făcut și mai evidentă nevoia de a asigura informații libere și independente în scopul protejării drepturilor fundamentale ale cetățenilor; întrucât absența unei strategii de comunicare coordonate la nivelul UE a favorizat valul de dezinformare în ceea ce privește pandemia, în special pe platformele de comunicare socială și de mesagerie;

| AA. | întrucât dezinformarea și informațiile incorecte legate de COVID-19 pot provoca panică și discordie în rândul societății și trebuie combătute; întrucât măsurile de combatere a informațiilor eronate și a dezinformării nu pot fi folosite ca pretext pentru introducerea unor restricții disproporționate privind libertatea presei, subminând pluralismul mass-mediei și punând în pericol siguranța jurnaliștilor; întrucât rapoartele indică faptul că, în statele membre și în regiunile din vecinătate, au fost derulate campanii coordonate în cadrul cărora au fost promovate informații false cu privire la sănătate și dezinformarea cu privire la UE și la partenerii săi; întrucât Comisia a abordat aceste fenomene în recenta sa comunicare comună privind combaterea dezinformării în legătură cu COVID-19; întrucât unele guverne au profitat de legislația de urgență și, deși unele dintre restricții vor fi temporare, altele riscă să fie prelungite mult timp după încetarea crizei în domeniul sănătății, întrucât pluralismul surselor de informații, răspunderea și transparența instituțională reprezintă o barieră fundamentală de apărare împotriva dezinformării; |
| --- | --- |

AA.

întrucât dezinformarea și informațiile incorecte legate de COVID-19 pot provoca panică și discordie în rândul societății și trebuie combătute; întrucât măsurile de combatere a informațiilor eronate și a dezinformării nu pot fi folosite ca pretext pentru introducerea unor restricții disproporționate privind libertatea presei, subminând pluralismul mass-mediei și punând în pericol siguranța jurnaliștilor; întrucât rapoartele indică faptul că, în statele membre și în regiunile din vecinătate, au fost derulate campanii coordonate în cadrul cărora au fost promovate informații false cu privire la sănătate și dezinformarea cu privire la UE și la partenerii săi; întrucât Comisia a abordat aceste fenomene în recenta sa comunicare comună privind combaterea dezinformării în legătură cu COVID-19; întrucât unele guverne au profitat de legislația de urgență și, deși unele dintre restricții vor fi temporare, altele riscă să fie prelungite mult timp după încetarea crizei în domeniul sănătății, întrucât pluralismul surselor de informații, răspunderea și transparența instituțională reprezintă o barieră fundamentală de apărare împotriva dezinformării;

| AB. | întrucât serviciile publice de mass-media cu adevărat independente și finanțate în mod corespunzător care operează pe diverse platforme sunt esențiale pentru funcționarea democrației în UE, |
| --- | --- |

AB.

întrucât serviciile publice de mass-media cu adevărat independente și finanțate în mod corespunzător care operează pe diverse platforme sunt esențiale pentru funcționarea democrației în UE,

Libertatea mass-mediei, pluralismul mass-mediei și protecția jurnaliștilor în Europa

| 1. | își reiterează îngrijorarea profundă și continuă cu privire la situația libertății mass-mediei în UE în contextul abuzurilor și atacurilor încă comise împotriva jurnaliștilor și a profesioniștilor din mass-media din unele state membre din cauza muncii acestora, precum și cu privire la denigrarea publică și vulnerabilitatea din ce în ce mai mare a acestei profesii, care afectează în special jurnalismul local, de investigație și cel transfrontalier; subliniază că, în conformitate cu recomandarea Consiliului Europei din 7 martie 2018 privind pluralismul mass-mediei și transparența proprietății în mass-media, statele membre au obligația pozitivă de a încuraja un mediu favorabil libertății de exprimare, offline și online, în care fiecare persoană să își poată exercita dreptul la libertatea de exprimare și invită statele membre să acorde tot sprijinul acestei recomandări și să o aprobe; |
| --- | --- |

1.

| 2. | este puternic zguduit de asasinarea jurnalistei Daphne Caruana Galizia în Malta și a lui Ján Kuciak și a logodnicei sale, Martina Kušnírová, în Slovacia, din cauza activităților lor de investigație care vizau dezvăluirea corupției și a altor infracțiuni, și reafirmă importanța unei anchete independente pentru a-i aduce în fața justiției pe autorii și comanditarii acestor crime; invită autoritățile naționale de aplicare a legii să coopereze pe deplin cu Europol și cu alte organizații internaționale relevante în acest sens; |
| --- | --- |

2.

| 3. | regretă faptul că jurnaliștii și profesioniștii din mass-media lucrează adesea în condiții precare, ceea ce compromite capacitatea acestora de a-și exercita profesia în mod corespunzător, îngrădind astfel libertatea mass-mediei; subliniază că, pentru a promova un jurnalism de înaltă calitate, sunt esențiale condiții de muncă adecvate pentru jurnaliști și profesioniștii din presă; invită Comisia și statele membre să promoveze măsuri durabile care să vizeze finanțarea și sprijinirea jurnalismului independent și de înaltă calitate; |
| --- | --- |

3.

| 4. | reamintește rolul esențial al jurnalismului de investigație în combaterea criminalității organizate, prin colectarea și conectarea informațiilor relevante, demascând astfel rețelele infracționale și activitățile ilicite; subliniază faptul că aceste activități îi expun unui risc crescut la nivel personal; |
| --- | --- |

4.

| 5. | subliniază rolul esențial al jurnaliștilor de investigație în ceea ce privește tragerea la răspundere a celor aflați la putere și exercitarea funcțiilor de „câini de pază” ai democrației și ai statului de drept; |
| --- | --- |

5.

| 6. | solicită din nou Comisiei să considere încercările guvernelor statelor membre de a îngrădi libertatea și pluralismul mass-mediei drept un abuz de putere grav și sistematic și o încălcare a valorilor fundamentale ale UE, astfel cum sunt consacrate la articolul 2 din TUE; salută, prin urmare, intenția Comisiei de a include în raportul său anual privind situația statului de drept în UE un capitol specific privind monitorizarea libertății și pluralismului mass-mediei; sugerează, în acest context, că o abordare ascendentă, care să reflecte opiniile și diversitatea persoanelor, ar permite luarea efectivă în considerare a provocărilor cu care se confruntă jurnaliștii și sectorul mass-mediei; solicită, de asemenea, includerea în acest capitol a unor recomandări specifice pentru fiecare țară și a unor răspunsuri eficace, precum și a unei evaluări a transparenței proprietății și a nivelului de interferență a guvernelor și a actorilor privați în statele membre ale UE; încurajează Comisia să coopereze în mod activ cu Consiliul Europei, să facă schimb de bune practici și să se asigure că măsurile întreprinse sunt complementare; îndeamnă Comisia și statele membre să elaboreze și să mențină un cadru credibil pentru protecția libertății și a pluralismului mass-mediei; solicită Comisiei să urmărească introducerea unor standarde și criterii de referință pentru libertatea mass-mediei la nivelul Uniunii, precum și a unor stimulente vizând o mai mare convergență între statele membre; invită Comisia și statele membre să sprijine pe deplin și să consolideze instrumentele deja dezvoltate pentru promovarea și protecția drepturilor și libertăților consacrate la articolul 11 din Carta drepturilor fundamentale a UE și la articolul 10 din CEDO, cum ar fi Instrumentul de monitorizare a pluralismului mass-mediei și Platforma Consiliului Europei pentru protecția jurnalismului și siguranța jurnaliștilor, precum și să reacționeze prompt la posibilele amenințări și încălcări ale acestor drepturi și libertăți; îndeamnă Comisia să țină seama de impactul măsurilor de urgență luate în 2020 în contextul COVID-19 asupra libertății presei, transparenței instituționale, responsabilității, pluralismului mass-mediei și siguranței jurnaliștilor, inclusiv printr-o analiză generală a atacurilor împotriva jurnaliștilor din întreaga UE și a reacțiilor în acest sens ale statelor membre; reamintește apelul repetat al Parlamentului de a se introduce un mecanism permanent, independent și global privind democrația, statul de drept și drepturile fundamentale în UE; consideră că mecanismul viitor al UE privind democrația, statul de drept și drepturile fundamentale trebuie să consacre libertatea mass-mediei, inclusiv libertatea artistică, ca pilon esențial al unui sistem democratic; invită Comisia, în acest context, să colecteze informații și statistici privind libertatea și pluralismul mass-mediei în toate statele membre; |
| --- | --- |

6.

| 7. | subliniază rolul esențial al mass-mediei publice și faptul că este esențial să se asigure și să se mențină independența sa față de interferențele politice; subliniază, în plus, necesitatea de a asigura independența financiară a operatorilor privați de pe piață și condițiile legate de sustenabilitatea activităților lor, astfel încât să se evite capturarea mass-mediei; reiterează apelul Parlamentului privind adoptarea unui plan ambițios de acțiune privind mass-media la nivelul UE; condamnă încercările guvernelor unor state membre de a reduce la tăcere mass-media critică și independentă și de a submina libertatea și pluralismul mass-mediei; avertizează cu privire la încercările de a supune indirect aceste mijloace de informare în masă, prin intermediul clientelismului financiar și condamnă, în special, încercările de a controla mass-media publică; deplânge faptul că, în unele state membre, radioteleviziunea publică a devenit un exemplu de propagandă proguvernamentală, care exclude adesea grupurile de opoziție și grupurile minoritate din societate și le prezintă în contexte defăimătoare și chiar incită, în unele cazuri, la violență; subliniază că, în unele state membre, în special în zonele rurale, accesul la informații este limitat la propaganda publică și că barierele lingvistice restricționează accesul la știrile internaționale; reamintește că accesul la informație și la jurnalismul de înaltă calitate este extrem de important pentru o democrație; subliniază faptul că nu există o analiză obligatorie a conținutului furnizat de organele de presă în anumite state membre, care să furnizeze date publice comparabile cu privire la prezența echilibrată a vocilor proguvernamentale și a celor din opoziție, la televiziune și la radio, în special în timpul campaniilor electorale; |
| --- | --- |

7.

| 8. | atrage atenția asupra recomandărilor incluse în Rezoluția APCE 2255 din 23 ianuarie 2019, prin care li se solicită statelor membre să garanteze independența editorială și o finanțare suficientă și stabilă a mass-mediei publice; subliniază că mass-media națională, regională și locală și îndeosebi cea din serviciul public are responsabilitatea importantă de a sluji interesul public și de a reflecta în mod adecvat diversitatea culturală, lingvistică, socială și politică a societăților noastre; subliniază că rolul canalelor mediatice publice, ca furnizori de încredere în slujba interesului public general, ar fi consolidat de o finanțare adecvată și sustenabilă, fără interferențe politice, în statele membre; invită, prin urmare, statele membre să utilizeze modele de finanțare în care canalele publice de media să fie finanțate din surse independente de procesul decizional politic; subliniază că este esențial să se garanteze existența unor autorități independente și să se asigure un control riguros și independent al mass-mediei pentru a se evita intervenții ale statului sau comerciale nejustificate sau încercări de influențare a politicilor editoriale; solicită Comisiei să prezinte un cadru juridic pentru supravegherea funcționării furnizorilor de servicii publice de mass-media, care să includă verificări ale îndeplinirii criteriilor de gestionare prudentă și de finanțare bazată pe sarcini, precum și ale cerințelor aferente unui jurnalism întemeiat pe fapte, echitabil și etic; |
| --- | --- |

8.

| 9. | denunță lipsa unei dezbateri politice echilibrate în cadrul organelor de presă în anumite state membre și existența, în practică, a unor restricții în materie de informare motivate din punct de vedere politic, cum ar fi respingerea solicitării de a consulta date de interes public, utilizarea strategiilor de întârziere, restrângerea nejustificată a volumului de informații solicitate, interzicerea jurnaliștilor în sediile instituțiilor publice, inclusiv ale parlamentelor, restricționarea posibilităților jurnaliștilor de a desfășura interviuri cu politicieni și membri ai guvernului și evitarea interviurilor acordate organelor mediatice care nu fac parte din conglomeratul de presă favorabil guvernului, chiar dacă acestea au o audiență semnificativă la nivel național; subliniază că autoritățile publice trebuie să asigure transparența în ceea ce privește activitatea lor, contribuind astfel la consolidarea încrederii cetățenilor, având în vedere fluxul liber de informații care contribuie la protecția vieții și a sănătății și facilitează și promovează dezbaterea și procesul decizional din domeniul social, economic, politic; invită statele membre să se asigure că jurnaliștii și organele de presă au acces semnificativ la dezbaterile parlamentare, la deputații parlamentari și la funcționarii guvernamentali de rang înalt, la datele de interes public, precum și la evenimentele publice și la conferințele de presă, în special la cele organizate de guverne, întrucât lipsa unui astfel de acces restricționează în mod grav noțiunea de libertate a mass-mediei; |
| --- | --- |

9.

| 10. | își exprimă din nou preocuparea cu privire la faptul că, în UE, la nivel național, nu există cadre juridice sau de politici specifice care să protejeze jurnaliștii și profesioniștii din mass-media împotriva violenței, a amenințărilor și a intimidărilor; invită personalitățile publice și reprezentanții autorităților să nu denigreze jurnaliștii, deoarece acest lucru subminează încrederea întregii societăți în mass-media; subliniază rolul important al jurnaliștilor în transmiterea informațiilor referitoare la proteste și la demonstrații și solicită protejarea acestora pentru ca aceștia să își poată îndeplini rolul fără teamă; solicită statelor membre să pună la dispoziție programe de formare specifice destinate autorităților de aplicare a legii responsabile pentru protecția jurnaliștilor; invită statele membre și Comisia să asigure – în lege și în practică – protecția și siguranța efectivă a jurnaliștilor și a altor actori din domeniul mass-mediei, precum și a surselor acestora, inclusiv în context transfrontalier; are convingerea fermă că, în această privință, statele membre ar trebui să interzică utilizarea investigatorilor privați, ca formă de intimidare în scopul de a obține informații cu privire la jurnaliști care acționează în cadrul exercitării profesiei lor sau cu privire la sursele acestora; |
| --- | --- |

10.

| 11. | își exprimă profunda îngrijorare în legătură cu atacurile politice din ce în ce mai dese asupra mass-mediei și regretă lipsa de protecție a surselor jurnaliștilor; reamintește obligația statelor membre de a efectua anchete prompte, imparțiale și eficace în ceea ce privește atacurile, cum ar fi amenințările, uciderile, hărțuirea, intimidarea și relele tratamente comise împotriva jurnaliștilor și îndeamnă statele membre la intensificarea eforturilor pentru a pune capăt amenințărilor și atacurilor împotriva jurnaliștilor și a profesioniștilor din mass-media, pentru a garanta tragerea la răspundere și a asigura faptul că victimele și familiile lor au acces la căile de atac adecvate; invită Comisia și statele membre să asigure accesibilitatea mecanismelor de raportare; solicită punerea în aplicare a Orientărilor UE în domeniul drepturilor omului privind libertatea de exprimare online și offline, care evidențiază faptul că UE va recurge la toate mijloacele adecvate pentru a asigura protecția jurnaliștilor, atât prin adoptarea măsurilor preventive, cât și prin solicitarea unor anchete eficace atunci când survin încălcări; subliniază faptul că jurnalistele sunt vulnerabile în mod deosebit la hărțuire și intimidare și, prin urmare, ar trebui să facă obiectul unor măsuri de protecție suplimentare; își exprimă profunda îngrijorare cu privire la creșterea numărului de atacuri împotriva jurnalistelor și a profesionistelor din mass-media; solicită din nou statelor membre să adopte o abordare care să țină seama de perspectiva de gen atunci când iau în considerare măsuri care vizează asigurarea siguranței jurnaliștilor; |
| --- | --- |

11.

| 12. | invită statele membre să implementeze integral recomandarea Consiliului Europei privind protecția jurnalismului și siguranța jurnaliștilor și a altor actori din domeniul mediatic și să transpună în legislația lor națională, cât mai curând posibil, Directiva (UE) 2019/1937 privind protecția persoanelor care raportează încălcări ale dreptului Uniunii, care are drept scop stabilirea unor standarde comune minime pentru a asigura un nivel ridicat de protecție avertizorilor de integritate; subliniază că avertizarea în interes public este esențială pentru jurnalismul de investigație și libertatea presei; |
| --- | --- |

12.

| 13. | condamnă utilizarea SLAPP pentru a reduce la tăcere sau a intimida jurnaliștii de investigație și organele de presă și a crea un climat de teamă în ceea ce privește raportarea anumitor subiecte; invită Comisia să prezinte o propunere globală de act legislativ care să vizeze stabilirea unor standarde minime împotriva practicilor SLAPP, în întreaga UE; |
| --- | --- |

13.

| 14. | reamintește recomandările finale ale Comisiei speciale pentru crimă organizată, corupție și spălare de bani (CRIM), recomandări cuprinse în rezoluția sa din 23 octombrie 2013 referitoare la crima organizată, corupție și spălarea de bani, conform căreia legile privind defăimarea și calomnia descurajează posibila raportare a corupției; reiterează apelul său către toate statele membre de a depenaliza în sistemul lor juridic defăimarea și calomnia, cel puțin pentru cazurile în care există acuzații legate de crima organizată, corupție și spălare de bani în statele membre și în exterior; |
| --- | --- |

14.

| 15. | invită Comisia să creeze o linie telefonică de urgență a UE, ca mecanism de reacție rapidă, pentru jurnaliștii care solicită protecție și să se asigure că situația acestora va beneficia de o atenție adecvată; |
| --- | --- |

15.

| 16. | subliniază că o concentrare excesivă a proprietății în cadrul sectoarelor producției și distribuției de conținut poate periclita accesul cetățenilor la un conținut diversificat; subliniază că pluralismul mass-mediei, care depinde de existența unei diversități a conținuturilor și a proprietarilor de mass-media, precum și de independența jurnalismului, joacă un rol-cheie în contracararea propagării dezinformării și în garantarea faptului că cetățenii europeni sunt bine informați; reamintește că, potrivit Instrumentului de monitorizare a pluralismului mass-mediei 2020, concentrarea proprietății în mass-media rămâne unul dintre cele mai semnificative riscuri la adresa pluralismului acesteia și este considerată o barieră în calea diversității informațiilor; invită statele membre să adopte și să pună în aplicare cadre de reglementare în domeniul proprietății în mass-media pentru a evita concentrarea orizontală a proprietății în sectorul mass-media, a garanta transparența, divulgarea și accesul facil al cetățenilor la informații privind proprietatea, sursele de finanțare și managementul mass-mediei; invită Comisia să monitorizeze punerea în aplicare la nivelul statelor membre a instrumentelor UE existente împotriva concentrării proprietății și acordării ilegale a ajutorului de stat, în scopul creșterii gradului de diversitate în peisajul mediatic; condamnă orice încercare de monopolizare a proprietății în mass-media în statele membre sau de intervenție politică în gestionarea mass-mediei; îndeamnă Comisia și statele membre să acționeze rapid și ferm pentru a spori transparența în ceea ce privește proprietatea în mass-media și sursele financiare utilizate de proprietarii mass-media; invită Comisia să își intensifice eforturile pentru a se asigura că mass-media publică în mod proactiv informații referitoare la structurile de proprietate aferente acesteia, inclusiv cu privire la beneficiarii efectivi, și că sunt puse în aplicare norme clare pentru a preveni eventualele conflicte de interese care pot surveni în structurile de proprietate în mass-media, acordând o atenție specială evitării interferențelor politice; condamnă imixtiunea excesivă a guvernelor în pluralismul mass-mediei, prin intermediul publicității publice; invită Comisia să monitorizeze îndeaproape utilizarea fondurilor UE alocate susținerii mass-mediei libere și independente, în scopul de a canaliza resursele către cei care au nevoie; subliniază, în acest sens, că banii UE nu pot fi cheltuiți în favoarea mass-mediei controlate de stat și a celei care difuzează propagandă politică; |
| --- | --- |

16.

| 17. | regretă că, în unele state membre, organismele de reglementare a mass-mediei au intrat sub influența guvernului și sunt părtinitoare față de organele de presă care critică guvernul; |
| --- | --- |

17.

| 18. | este preocupat de încercările de a profita de pandemia de COVID-19 pentru a pedepsi mass-media independentă și critică și a introduce restricții privind accesul mass-mediei la deciziile și acțiunile guvernamentale și supravegherea acestora, suprimând sau atenuând mecanismele de asigurare a transparenței instituționale prin adoptarea unor măsuri excepționale și împiedicând desfășurarea unor dezbateri adecvate și în cunoștință de cauză cu privire la aceste acțiuni; subliniază că jurnalismul și libera circulație a informațiilor joacă un rol esențial în eforturile UE de a limita pandemia de COVID-19; subliniază că jurnalismul îndeplinește o funcție vitală în contextul unei urgențe de sănătate publică; invită Comisia să monitorizeze aceste practici ale guvernelor naționale în mod exhaustiv și să includă rezultatele în rapoartele sale anuale privind statul de drept; |
| --- | --- |

18.

| 19. | invită Comisia și statele membre să introducă de urgență pachete de redresare la nivelul UE și la nivel național pentru a proteja locurile de muncă și mijloacele de subzistență ale jurnaliștilor și ale lucrătorilor din mass-media, a sprijini întreprinderile și a finanța organizațiile mass-media publice pe durata aplicării planului de redresare în urma crizei provocate de COVID-19, respectând pe deplin normele UE în materie de concurență; subliniază faptul că, în timpul crizei provocate de pandemia de COVID-19, anumite organe de presă și, în special, anumite platforme de mass-media locale, au pierdut până la 80 % (28) din veniturile lor din cauza reducerii publicității; subliniază că, în fața pandemiei, cetățenii europeni au nevoie de jurnaliști profesioniști, cu suficiente resurse economice și independenți; solicită din nou, în acest context, crearea unui fond european permanent pentru jurnaliști în cadrul următorului CFM (2021-2027), astfel cum este reformulat în urma crizei COVID-19, care să ofere un sprijin financiar direct jurnaliștilor independenți și organelor de presă, lucrătorilor independenți și lucrătorilor din mass-media ce desfășoară activități independente; subliniază că finanțarea ar trebui gestionată de organizații independente pentru a evita orice interferențe în procesul de luare a deciziilor editoriale și că ar trebui acordată numai acelor organe de presă publice și comerciale care sunt cu adevărat independente și care nu fac obiectul interferențelor guvernului sau al oricărei alte interferențe politice; reamintește că ar trebui să se acorde o atenție specială și întreprinderilor nou-înființate din mass-media independentă, în special celor locale, în statele membre în care libertatea mass-mediei a fost afectată în ultimii ani, concentrarea proprietății asupra mass-mediei a crescut semnificativ, iar organizațiile mass-media publice sunt în pericol de a fi influențate politic; |
| --- | --- |

19.

| 20. | își reiterează, în acest context, apelul privind lansarea unui plan ambițios de acțiune pentru mass-media la nivelul UE, care să sprijine dezvoltarea unui peisaj mediatic plin de viață și pluralist; |
| --- | --- |

20.

| 21. | solicită un CFM ambițios, cu alocări bugetare majorate, pentru sprijinirea mass-mediei și a jurnalismului independent, în special a jurnalismului de investigație; subliniază importanța inovării în domeniul jurnalismului și în mass-media specializată în știri, care ar putea fi încurajată prin finanțarea UE; ia act cu îngrijorare de reducerile bugetare care privesc programele „Europa creativă” și „Justiție, drepturi și valori” din propunerea de buget revizuită a Comisiei; |
| --- | --- |

21.

| 22. | salută cu căldură alocarea de fonduri UE pentru a face posibilă demararea de noi proiecte, cum ar fi mecanismul de răspuns rapid la nivel european în cazul încălcărilor libertății presei și mass-mediei și fondul transfrontalier pentru jurnalismul de investigație, cu scopul de a consolida libertatea și pluralismul mass-mediei; |
| --- | --- |

22.

| 23. | subliniază că mass-media joacă un rol important în promovarea egalității de gen și a combaterii discriminării; îndeamnă Comisia și statele membre să ia măsuri active pentru promovarea egalității de gen în sectorul mass-mediei, astfel încât mai multe femei să fie implicate în procesul de creație sau de luare a deciziilor, ceea ce ar permite mass-mediei să contribuie la reducerea stereotipurilor de gen; |
| --- | --- |

23.

Discursurile de incitare la ură

| 24. | condamnă toate tipurile de infracțiuni motivate de ură, discursurile de incitare la ură și acuzațiile lipsite de fundament sau formulate cu rea-credință (29), în mediul offline sau online, înregistrate pe teritoriul UE și în afara acesteia și care au la bază discriminarea de orice fel, din motive precum sexul, rasa, culoarea, originea etnică sau socială, caracteristicile genetice, limba, religia sau convingerile, opiniile politice sau de orice altă natură, apartenența la o minoritate națională, averea, nașterea, dizabilitățile, vârsta sau orientarea sexuală; își exprimă îngrijorarea cu privire la infracțiunile motivate de ură și la cazurile de incitare la discriminare sau la violență, care au fost semnalate în timpul pandemiei de COVID-19, conducând la stigmatizarea unor persoane deosebit de vulnerabile; |
| --- | --- |

24.

| 25. | își exprimă regretul cu privire la nivelurile din ce în ce mai mari de discursuri de incitare la ură utilizate în comunicarea politică de către guverne și partidele politice din întreaga UE; invită statele membre să condamne și să sancționeze cu fermitate infracțiunile motivate de ură, discursurile de incitare la ură și găsirea de țapi ispășitori din partea politicienilor și a funcționarilor publici, la toate nivelurile și în toate tipurile de mijloace de informare, întrucât aceste fenomene fac în mod direct ca ura și violența în societate să fie considerate normale și le încurajează; invită, de asemenea, statele membre să nu utilizeze o retorică discriminatorie și care incită la discriminare în comunicările guvernamentale, întrucât acest lucru are un impact negativ asupra societății; subliniază faptul că sancțiunile ar trebui să fie întotdeauna conforme standardelor internaționale privind libertatea de exprimare; invită, de asemenea, statele membre ca, în limitele stabilite de lege, să garanteze și să încurajeze libertatea de exprimare, inclusiv libertatea artistică, aceasta fiind esențială pentru vitalitatea dezbaterii democratice; reamintește că discursul rasist și xenofob nu este protejat de libertatea de exprimare; |
| --- | --- |

25.

| 26. | invită din nou statele membre să adopte și să pună efectiv în aplicare măsuri suplimentare pentru a preveni, a condamna și a combate discursurile de incitare la ură și infracțiunile motivate de ură, contracarând astfel răspândirea discursurilor de incitare la ură și a violenței offline și online și asigurând, în același timp, că autoritățile de aplicare a legii utilizează practici pentru a înregistra în mod eficace cazurile de infracțiuni motivate de ură, pe baza principiilor aprobate de Grupul la nivel înalt al UE pentru combaterea rasismului, a xenofobiei și a altor forme de intoleranță; |
| --- | --- |

26.

| 27. | subliniază faptul că discursurile online de incitare la ură s-au răspândit tot mai mult în ultimii ani, pe măsură ce persoanele și actorii perturbatori utilizează puterea platformelor online pentru a răspândi informații care incită la ură; subliniază că acest lucru aduce atingere interesului public colectiv, deoarece conținutul dăunător subminează discursul public respectuos și onest și reprezintă o amenințare la adresa siguranței publice, având în vedere că discursurile de incitare la ură în mediul online pot incita la violență în lumea reală; |
| --- | --- |

27.

| 28. | subliniază faptul că ar trebui consolidat cadrul juridic pentru combaterea discursurilor de incitare la ură și a discriminării; își reiterează solicitarea ca negocierile referitoare la directiva orizontală privind combaterea discriminării să fie deblocate în acest scop; |
| --- | --- |

28.

| 29. | își reiterează solicitarea adresată Comisiei și statelor membre de a lua măsuri pentru a spori siguranța femeilor în spațiul public și pe internet și de a aborda formele emergente ale violenței de gen, cum ar fi urmărirea cibernetică și hărțuirea online și, în același timp, de a introduce mecanisme cuprinzătoare pentru a acorda asistență victimelor unor astfel de violențe; |
| --- | --- |

29.

| 30. | invită din nou Comisia și Consiliul să activeze „clauza pasarelă” prevăzută la articolul 83 alineatul (1) din TFUE pentru a include violența împotriva femeilor și a fetelor și alte forme de violență de gen (inclusiv violența cibernetică) pe lista de infracțiuni recunoscute la nivelul UE; |
| --- | --- |

30.

| 31. | ia act de Codul de conduită privind combaterea discursurilor ilegale de incitare la ură în mediul online, promovat de Comisie, și de cea de-a cincea rundă de evaluare a acestuia, din care reiese că întreprinderile din domeniul tehnologiei informației elimină în medie 71 % din discursurile ilegale de incitare la ură care le sunt notificate; reamintește că ar trebui să se asigure participarea sistematică a jurnaliștilor și a organizațiilor societății civile la evaluările și revizuirile Codului de conduită și că întreprinderile din domeniul tehnologiei informației care au aderat la Codul de conduită ar trebui să examineze cererile de eliminare exclusiv pe baza propriilor norme și orientări comunitare; subliniază marja largă de apreciere lăsată întreprinderilor private pentru a determina ce conținuturi sunt ilegale; încurajează toate întreprinderile care gestionează platforme de comunicare socială să participe la Codul de conduită; |
| --- | --- |

31.

| 32. | subliniază faptul că statele membre trebuie să asigure, prin toate mijloacele adecvate, că mass-media, inclusiv mass-media online și platformele de comunicare socială, precum și publicitatea, nu conțin nicio incitare la violență sau la ură împotriva unei persoane sau a unui grup de persoane, practicile de acest gen putând avea un efect direct asupra participării acestor persoane la societatea civilă; solicită din nou Comisiei, statelor membre și întreprinderilor din domeniul mass-mediei sociale să contracareze răspândirea rasismului, a xenofobiei, a fobiei față de persoanele LGBTI și a urii din motive religioase pe internet, în cooperare cu organizațiile relevante ale societății civile; invită statele membre și Comisia să colecteze date mai fiabile cu privire la amploarea infracțiunilor motivate de ură și a discursurilor de incitare la ură; |
| --- | --- |

32.

| 33. | își exprimă îngrijorarea cu privire la lipsa de raportare a infracțiunilor motivate de ură de către victime din cauza unor garanții inadecvate și a faptului că autoritățile nu investighează în mod corespunzător și nu pun capăt impunității în cazul infracțiunilor motivate de ură în statele membre; invită statele membre să creeze și să disemineze instrumente și mecanisme de raportare a infracțiunilor motivate de ură și a discursurilor de incitare la ură și să se asigure că fiecare caz de presupusă infracțiune motivată de ură sau de discurs de incitare la ură este anchetat, urmărit penal și judecat; |
| --- | --- |

33.

Dezinformarea și rolul platformelor

| 34. | remarcă faptul că noile instrumente bazate pe tehnologia digitală și noile platforme de comunicare socială au constituit factori care au favorizat răspândirea dezinformării și interferențele externe și, prin intermediul platformelor online, au jucat un rol important în publicarea, difuzarea și promovarea știrilor și a altor conținuturi media; își reafirmă îngrijorarea cu privire la potențiala amenințare pe care dezinformarea o poate reprezenta pentru libertatea de informare și de exprimare, discursul democratic, independența mass-mediei și sănătatea publică; subliniază faptul că măsurile de combatere a dezinformării ar trebui să pună accentul pe încurajarea pluralității opiniilor, prin promovarea jurnalismului de înaltă calitate, prin furnizarea unor informații fiabile, bazate pe fapte și verificate, precum și pe dezvoltarea educației în domeniul mass-mediei, precizând că orice astfel de măsuri trebuie să ofere garanții pentru libertatea de informare și pentru libertatea de exprimare; |
| --- | --- |

34.

| 35. | solicită o mai mare colaborare între platformele online și autoritățile de aplicare a legii pentru a aborda în mod eficace problema răspândirii de mesaje de incitare la ură sau de instigare la violență; subliniază că este important să se elimine rapid conținutul ilegal pentru a limita răspândirea sa necontrolată; constată, cu toate acestea, că platformele online nu pot și nu trebuie să devină organisme private de cenzură și că eliminarea oricăror conținuturi ilegale de către platformele online trebuie să facă întotdeauna obiectul unor măsuri de protecție, inclusiv al controlului autorităților jurisdicționale ale statelor membre, cu scopul de a proteja libertatea de exprimare, inclusiv libertatea artistică, dreptul la informare liberă și independentă și, în general, drepturile fundamentale ale cetățenilor; reamintește că platformele online fac parte din sfera publică online unde au loc dezbaterile publice; invită Comisia să asigure adoptarea unor măsuri de protecție pentru platforme, astfel încât drepturile fundamentale și libertatea de exprimare să fie respectate; |
| --- | --- |

35.

| 36. | reamintește că partidele politice și entitățile publice sau private recurg adesea la crearea de profiluri politice, la dezinformare și la manipularea informațiilor și își reafirmă îngrijorarea cu privire la faptul că apar mereu dovezi referitoare la interferențe, adesea cu indicii de influență străină, în perioada premergătoare tuturor alegerilor europene și naționale majore, o mare parte din aceste interferențe fiind în favoarea candidaților anti-UE și populiști, care încearcă să polarizeze curentele de opinie și să anuleze pluralismul ideologic, vizând anumite minorități și grupuri vulnerabile; subliniază că combaterea interferențelor de către părțile terțe, în viitor, va reprezenta un factor fundamental în susținerea valorilor și a democrației europene; subliniază, în contextul situației de urgență cauzate de pandemia de COVID-19, faptul că dezinformarea și relatările cu caracter senzațional din mass-media referitoare la pandemie au fost, de asemenea, utilizate de grupurile populiste și de politicienii de extremă dreaptă pentru a viza grupurile minoritare și pentru a contribui la retorica împotriva imigrației, ceea ce a condus la o creștere a incidenței discursurilor de incitare la ură rasiste și xenofobe, precum și a discriminării; |
| --- | --- |

36.

| 37. | subliniază că diferite forme de informare eronată și de dezinformare, precum și alte forme de manipulare a informațiilor care privesc, printre altele, pandemia de COVID-19, continuă să prolifereze în întreaga lume, au adesea drept public-țintă cele mai vulnerabile comunități și implică consecințe potențial dăunătoare pentru securitatea publică, sănătate și gestionarea eficace a crizelor; consideră că astfel de campanii de dezinformare vizează slăbirea procesului democratic și a încrederii cetățenilor în instituțiile democratice ale statelor membre; salută Comunicarea comună din 10 iunie 2020 privind combaterea dezinformării în legătură cu COVID-19; reamintește că toate măsurile de combatere a dezinformării, inclusiv cele care sunt luate în contextul situației de urgență provocate de COVID-19, trebuie să fie necesare, proporționale, transparente, temporare și să facă obiectul unei supravegheri regulate, evitând orice deviere care să conducă la un monopol al autorităților de stat sau la concentrarea surselor de informații, și nu pot, în niciun caz, să împiedice jurnaliștii și actorii din mass-media să își desfășoare activitatea sau să conducă eliminarea nejustificată a unor conținuturi sau la blocarea accesului la acestea pe internet; regretă faptul că anumite platforme online elimină sau cenzurează conținuturile referitoare la pandemia de COVID-19, inclusiv conținuturile jurnalistice, pe baza unor clauze și condiții lipsite de transparență, care limitează inutil libertatea de exprimare; subliniază că recurgerea la astfel de măsuri poate avea drept rezultat restricționarea sau limitarea accesului la informații importante privind sănătatea publică; subliniază că orice încercare de a incrimina informațiile referitoare la pandemie poate crea neîncredere în informațiile instituționale, poate întârzia accesul la informațiile fiabile și poate avea un efect de intimidare asupra libertății de exprimare; |
| --- | --- |

37.

| 38. | condamnă teoriile conspiraționiste și campaniile de dezinformare finanțate din fonduri publice, menite să discrediteze UE și să inducă publicul în eroare cu privire la obiectivele și activitățile sale; invită Comisia să condamne în mod deschis și să infirme minciunile și dezinformările răspândite de autoritățile statului, oricare ar fi acestea, cu privire la UE și să publice și să distribuie un răspuns bazat pe fapte pentru a informa cetățenii; |
| --- | --- |

38.

| 39. | salută inițiativa Comisiei de a prezenta un Plan de acțiune pentru democrația europeană, care urmărește să combată dezinformarea și să permită adaptarea la amenințări și manipulări în continuă schimbare, precum și să sprijine mass-media liberă și independentă; subliniază, în acest sens, că protejarea libertății de exprimare, inclusiv a mass-mediei libere, independente și viabile din punct de vedere financiar și a libertății artistice, a conținutului drepturilor fundamentale și a dezbaterii democratice, combătând, în același timp, discursurile de incitare la ură și dezinformarea, este un element esențial pentru apărarea statului de drept și a democrației în UE; constată cu îngrijorare că, potrivit unui studiu realizat de organizația non-profit Global Disinformation Index (GDI), site-urile care răspândesc dezinformarea în UE au venituri din publicitate în valoare de peste 70 de milioane EUR în fiecare an; subliniază potențialul impact negativ al modelelor de afaceri bazate pe publicitatea orientată cu maximă precizie; confirmă faptul că Regulamentul general privind protecția datelor (30) prevede dreptul tuturor persoanelor de a nu face obiectul unei urmăriri generalizate la nivelul site-urilor și al aplicațiilor; invită Comisia să coopereze în continuare cu platformele digitale în acest domeniu și să își intensifice eforturile pentru a asigura interzicerea practicilor de acest tip, precum și pentru a combate amplificarea strategică și automatizată a dezinformării prin utilizarea boților sau a profilurilor false online și pentru a spori transparența în ceea ce privește finanțarea și distribuția publicității online; solicită, de asemenea, tuturor platformelor online să se asigure că algoritmii care stau la baza funcțiilor lor de căutare nu se bazează în primul rând pe publicitate; solicită înființarea unui grup de experți al mai multor părți interesate în domeniul digital și al drepturilor fundamentale care să includă mijloace de comunicare în masă independente și ONG-uri din domeniul digital și al drepturilor omului, pentru a oferi asistență Comisiei și instituțiilor UE în general; |
| --- | --- |

39.

| 40. | salută lansarea proiectului European Digital Media Observatory (EDMO) care va spori nivelul de cunoștințe științifice disponibile în materie de dezinformare online, va promova dezvoltarea unei piețe UE a serviciilor de verificare a autenticități informațiilor, va sprijini crearea unei comunități transfrontaliere și multidisciplinare compuse din verificatori de fapte și din cercetători din mediul academic care vor colabora cu părțile interesate pentru a identifica, a analiza și a expune potențialele amenințări în materie de dezinformare, inclusiv în domeniul COVID-19, de exemplu; |
| --- | --- |

40.

| 41. | reamintește Comisiei și statelor membre, precum și sectorului privat, în special platformelor online, precum și societății civile în ansamblul său că este nevoie de o acțiune comună pentru combaterea dezinformării; subliniază că platformele online ar trebui să joace un rol-cheie în detectarea și contracararea dezinformării; recunoaște impactul promițător și necesar, însă în continuare insuficient al acțiunilor voluntare întreprinse de unii furnizori de servicii și platforme cu scopul de a combate dezinformarea, conținutul ilegal și interferențele străine în procesele electorale din UE; subliniază totuși faptul că platformele online nu își asumă nici în prezent în mod corespunzător responsabilitatea pentru a contracara aceste amenințări imediate; |
| --- | --- |

41.

| 42. | subliniază că eficacitatea acțiunilor platformelor online care vizează combaterea dezinformării poate fi evaluată numai în condițiile în care acestea sunt realizate cu deplină transparență și prin partajarea datelor relevante; îndeamnă, prin urmare, Comisia să examineze toate măsurile posibile pentru a obliga platformele online să abordeze eficient problema răspândirii dezinformării, într-un mod transparent și responsabil, și să împărtășească datele relevante în mod corespunzător; invită Comisia Europeană să aibă în vedere impunerea de sancțiuni împotriva platformelor online care nu fac acest lucru; se așteaptă ca acest aspect să fie reflectat în mod corespunzător în Planul de acțiune pentru democrația europeană și în actul legislativ privind serviciile digitale; |
| --- | --- |

42.

| 43. | subliniază, în acest sens, că eliminarea conținutului online, în absența unei hotărâri judecătorești care să stabilească caracterul ilegal al acestuia, are un impact puternic asupra libertății de exprimare și de informare; solicită evaluări periodice ale impactului acțiunilor voluntare întreprinse de furnizorii de servicii și de platforme pentru a contracara dezinformarea; insistă asupra obligației statelor membre de a respecta, a proteja și a garanta drepturile fundamentale și solicită evaluarea tuturor opțiunilor disponibile pentru a proteja și a respecta dreptul la informare și participare; invită Comisia, în acest context, să propună norme ale Uniunii cu privire la platformele online, care să aibă și obiectivul de a contracara practicile guvernamentale ce limitează în mod inutil libertatea de exprimare; subliniază că utilizarea instrumentelor automatizate în moderarea conținutului poate pune în pericol libertatea de exprimare și de informare și că politica și strategia digitală a UE trebuie să prevadă măsuri corective și garanții adecvate, în deplină conformitate cu dispozițiile relevante ale Cartei drepturilor fundamentale a UE și ale CEDO; |
| --- | --- |

43.

| 44. | consideră că Codul UE de bune practici privind dezinformarea ar putea fi consolidat printr-o mai bună monitorizare a angajamentelor existente, prin furnizarea transparentă și dezagregată de informații și date de către platformele online și prin extinderea acestor angajamente; consideră că o abordare de co-reglementare care să reflecte în mod continuu evoluțiile actuale din sfera digitală ar putea constitui un pas înainte; |
| --- | --- |

44.

| 45. | încurajează întreprinderile care activează în domeniul comunicării sociale și platformelor online să exploreze posibilitățile de a pune la dispoziția utilizatorilor instrumente care să le permită acestora să raporteze și să semnalizeze eventualele dezinformări, pentru a facilita o rectificare promptă și a face posibilă examinarea acestora de către organizații terțe de verificare a faptelor, independente și imparțiale, prevenind totodată cazurile de utilizare abuzivă a unor astfel de instrumente; subliniază că platformele online ar trebui să coopereze cu statele membre și cu instituțiile UE pentru a facilita evaluarea campaniilor de dezinformare și a interferențelor străine, precum și identificarea autorilor acestora; |
| --- | --- |

45.

Educația în domeniul mass-mediei

| 46. | invită Comisia și statele membre să își intensifice eforturile de consolidare a politicilor educaționale care promovează educația în domeniul mass-mediei și al informării și care le permit cetățenilor să își dezvolte capacitatea de a gândi critic și de a identifica dezinformarea; subliniază, în acest sens, că menținerea independenței editoriale a organelor de presă centrale și locale și elaborarea unor proiecte educaționale în domeniul mass-mediei sunt elemente esențiale pentru a consolida reziliența, pentru a crește gradul de conștientizare și pentru a consolida educația în vederea combaterii eficiente a propagandei, a dezinformării și a manipulării; consideră că continuitatea programelor educaționale în domeniul mass-mediei și eforturile întreprinse la nivelul tuturor categoriilor de vârstă au o importanță semnificativă atunci când contribuie la consolidarea rezilienței sociale împotriva acestor amenințări din spațiul digital; invită Comisia, în acest sens, să lucreze în strânsă cooperare cu statele membre și cu organizațiile societății civile pentru a elabora programe de studiu referitoare la educația în domeniul mass-mediei, al datelor și al strategiilor de informare; subliniază că educația în domeniul mass-mediei reprezintă un set de aptitudini din ce în ce mai importante și vitale pentru cetățeni; subliniază că, pentru a ajunge la un public mai larg și la cât mai multe grupe de vârstă, este important ca inițiativele legate de educația în domeniul mass-mediei să fie extinse prin intermediul platformelor de comunicare socială, inclusiv prin strategii eficiente de educație în domeniul mass-mediei pentru persoanele în vârstă și pentru cele mai vulnerabile grupuri; solicită Comisiei și statelor membre să promoveze, totodată, programe și politici care să sprijine educația în domeniul mass-mediei și al știrilor pentru jurnaliști și actorii din mass-media, precum și dezvoltarea unei aprecieri critice și conștiente a utilizării TIC, de exemplu, prin campanii de sensibilizare cu privire la drepturile și potențialele riscuri din sfera digitală; subliniază necesitatea de a elabora o strategie cuprinzătoare a UE privind educația în domeniul mass-mediei și solicită Comisiei să își intensifice eforturile în acest sens; subliniază rolul-cheie al organizațiilor societății civile în încurajarea educației în domeniul mass-mediei și în prevenirea răspândirii discursului de incitare la ură; reamintește faptul că programele despre care se consideră că utilizează strategii eficace pentru combaterea infracțiunilor motivate de ură și a discursurilor de incitare la ură pun accentul pe cooperare, pe comunicare, pe soluționarea conflictelor, pe rezolvarea problemelor, pe mediere și pe conștientizarea prejudecăților; |
| --- | --- |

46.

| 47. | îndeamnă Comisia să își intensifice eforturile pentru a majora finanțarea acordată de UE programelor de educație în domeniul mass-mediei și să se implice activ în promovarea unor informații fiabile, bazate pe fapte și verificate, prin îmbunătățirea canalelor de distribuție mediatice în vederea asigurării unui acces mai bun la astfel informații; invită statele membre să pună în aplicare pe deplin dispozițiile Directivei revizuite privind serviciile mass-media audiovizuale (DSMAV), care le impune să promoveze competențele dobândite prin educația în domeniul mass-mediei și să dezvolte aceste competențe; |
| --- | --- |

47.

| 48. | încurajează Comisia să ofere sprijin pentru completarea programelor educaționale în toate statele membre, nu numai în ceea ce privește educația în domeniul mass-mediei, ci și în ceea ce privește educația civică cu caracter mai general, incluzând educația în ceea ce privește valorile democratice și drepturile omului, pentru a crește gradul de sensibilizare cu privire la dezinformare și propagandă; |
| --- | --- |

48.

| 49. | subliniază faptul că organizațiile mass-media locale și comunitare reprezintă structuri esențiale pentru promovarea, producerea și difuzarea informațiilor și a faptelor legate de evenimentele artistice și culturale locale și minoritare; consideră că acestea reprezintă un instrument important pentru menținerea pluralismului media și a unui mediu multicultural în Europa; consideră că structurile mass-media comunitare ar trebui să fie implicate, de asemenea, în calitate de părți interesate, în programele UE dedicate promovării jurnalismului și educației în domeniul mass-mediei și invită statele membre să le ofere acestora un sprijin adecvat, asigurându-se că își îndeplinesc rolul lor educațional și cultural; |
| --- | --- |

49.

| 50. | solicită instituțiilor UE să asigure o comunicare consolidată și proactivă în toate limbile oficiale atunci când apar urgențe publice de importanță majoră, cum ar fi pandemia, pentru a asigura accesul cetățenilor UE la informații precise, ușor de utilizat și verificate; |
| --- | --- |

50.

o

o o

| 51. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

51.

---

(1)  JO L 305, 26.11.2019, p. 17.

(2)  JO L 95, 15.4.2010, p. 1.

(3)  JO L 303, 28.11.2018, p. 69.

(4)  JO L 328, 6.12.2008, p. 55.

(5)  Texte adoptate, P9_TA(2020)0054.

(6)  Texte adoptate, P9_TA(2020)0014.

(7)  Texte adoptate, P9_TA(2019)0101.

(8)  Texte adoptate, P9_TA(2019)0103.

(9)  Texte adoptate, P9_TA(2019)0080.

(10)  Texte adoptate, P9_TA(2019)0031.

(11)  Texte adoptate, P9_TA(2019)0021.

(12)  Texte adoptate, P8_TA(2019)0328.

(13)  Texte adoptate, P8_TA(2019)0032.

(14)  JO C 390, 18.11.2019, p. 19.

(15)  JO C 433, 23.12.2019, p. 31.

(16)  JO C 238, 6.7.2018, p. 57.

(17)  JO C 324, 27.9.2019, p. 392.

(18)  JO C 41, 6.2.2020, p. 64.

(19)  JO C 390, 18.11.2019, p. 111.

(20)  JO C 369, 11.10.2018, p. 11.

(21)  JO C 346, 27.9.2018, p. 29.

(22)  JO C 331, 18.9.2018, p. 135.

(23)  JO C 263, 25.7.2018, p. 82.

(24)  JO C 356, 4.10.2018, p. 5.

(25)  JO C 215, 19.6.2018, p. 162.

(26)  JO C 208, 10.6.2016, p. 89.

(27)  International Women’s Media Foundation, „Global Report on the Status of Women in the News Media” (Raportul global privind statutul femeilor în mass-medi), 2011.

(28)  A se vedea The Economist, „The newspaper industry is taking a battering”, 18 aprilie 2020, și News Media Europe, „COVID-19 and the news media: journalism always comes at a cost”, 24 martie 2020.

(29)  Hotărârea Curții Europene a Drepturilor Omului din 23 aprilie 1992, cererea nr. 11798/85, punctul 46.

(30)  Regulamentul (UE) 2016/679 al Parlamentului European și al Consiliului din 27 aprilie 2016 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și privind libera circulație a acestor date și de abrogare a Directivei 95/46/CE (JO L 119, 4.5.2016, p. 1).

---

| 20.10.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 425/43 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 425/43

---

P9_TA(2020)0321

O nouă strategie industrială pentru Europa

Rezoluția Parlamentului European din 25 noiembrie 2020 referitoare la o nouă strategie industrială pentru Europa (2020/2076(INI))

(2021/C 425/06)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), în special articolele sale 9, 151, 152, articolul 153 alineatele (1) și (2), precum și articolul 173 care se referă la politica industrială a UE și, printre altele, la competitivitatea industriei Uniunii, |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), în special articolele sale 9, 151, 152, articolul 153 alineatele (1) și (2), precum și articolul 173 care se referă la politica industrială a UE și, printre altele, la competitivitatea industriei Uniunii,

| — | având în vedere articolele 14, 27 și 30 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 14, 27 și 30 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene,

| — | având în vedere TFUE și Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE), în special articolul 5 alineatul (3) din TUE și Protocolul nr. 2 la acesta privind aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității, |
| --- | --- |

—

având în vedere TFUE și Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE), în special articolul 5 alineatul (3) din TUE și Protocolul nr. 2 la acesta privind aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității,

| — | având în vedere articolul 3 alineatul (3) din TUE, care se referă la piața internă, la dezvoltarea durabilă și la economia socială de piață, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 3 alineatul (3) din TUE, care se referă la piața internă, la dezvoltarea durabilă și la economia socială de piață,

| — | având în vedere Pilonul european al drepturilor sociale, |
| --- | --- |

—

având în vedere Pilonul european al drepturilor sociale,

| — | având în vedere concluziile privind indicele economiei și societății digitale 2020, publicat la 11 iunie 2020, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile privind indicele economiei și societății digitale 2020, publicat la 11 iunie 2020,

| — | având în vedere documentul Comisiei din 2 iunie 2020 privind foaia de parcurs a strategiei privind medicamentele – accesul pacienților la medicamente în timp util și la prețuri accesibile; |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul Comisiei din 2 iunie 2020 privind foaia de parcurs a strategiei privind medicamentele – accesul pacienților la medicamente în timp util și la prețuri accesibile;

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 27 mai 2020 intitulată „Acum este momentul Europei: să reparăm prejudiciile aduse de criză și să pregătim viitorul pentru noua generație”, (COM(2020)0456), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 27 mai 2020 intitulată „Acum este momentul Europei: să reparăm prejudiciile aduse de criză și să pregătim viitorul pentru noua generație”, (COM(2020)0456),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 27 mai 2020 intitulată „Adaptarea programului de lucru al Comisiei pentru 2020” (COM(2020)0440), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 27 mai 2020 intitulată „Adaptarea programului de lucru al Comisiei pentru 2020” (COM(2020)0440),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 19 februarie 2020 intitulată „O strategie europeană privind datele” (COM(2020)0066), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 19 februarie 2020 intitulată „O strategie europeană privind datele” (COM(2020)0066),

| — | având în vedere Cartea albă a Comisiei Europene din 19 februarie 2020 intitulată „Inteligența artificială – O abordare europeană axată pe excelență și încredere” (COM(2020)0065), |
| --- | --- |

—

având în vedere Cartea albă a Comisiei Europene din 19 februarie 2020 intitulată „Inteligența artificială – O abordare europeană axată pe excelență și încredere” (COM(2020)0065),

| — | având în vedere raportul Comisiei din 19 februarie 2020 privind implicațiile în materie de siguranță și răspundere ale inteligenței artificiale, ale internetului obiectelor și ale roboticii (COM(2020)0064), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei din 19 februarie 2020 privind implicațiile în materie de siguranță și răspundere ale inteligenței artificiale, ale internetului obiectelor și ale roboticii (COM(2020)0064),

| — | având în vedere rezoluția sa din 15 mai 2020 referitoare la noul cadru financiar multianual, resursele proprii și planul de redresare (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 15 mai 2020 referitoare la noul cadru financiar multianual, resursele proprii și planul de redresare (1),

| — | având în vedere previziunile economice europene elaborate de Comisie: primăvara 2020, |
| --- | --- |

—

având în vedere previziunile economice europene elaborate de Comisie: primăvara 2020,

| — | având în vedere Concluziile din 23 aprilie 2020 ale președintelui Consiliului European în urma videoconferinței cu membrii Consiliului European, |
| --- | --- |

—

având în vedere Concluziile din 23 aprilie 2020 ale președintelui Consiliului European în urma videoconferinței cu membrii Consiliului European,

| — | având în vedere rezoluția sa din 17 aprilie 2020 referitoare la acțiunea coordonată a UE pentru combaterea pandemiei de COVID-19 și a consecințelor sale (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 17 aprilie 2020 referitoare la acțiunea coordonată a UE pentru combaterea pandemiei de COVID-19 și a consecințelor sale (2),

| — | având în vedere Comunicarea comună a Comisiei și a Înaltului Reprezentant din 8 aprilie 2020 privind răspunsul UE pe plan mondial la COVID-19 (JOIN(2020)0011), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea comună a Comisiei și a Înaltului Reprezentant din 8 aprilie 2020 privind răspunsul UE pe plan mondial la COVID-19 (JOIN(2020)0011),

| — | având în vedere concluziile președintelui Consiliului European din 17 martie 2020 în urma videoconferinței cu membrii Consiliului European pe tema pandemiei de COVID-19, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile președintelui Consiliului European din 17 martie 2020 în urma videoconferinței cu membrii Consiliului European pe tema pandemiei de COVID-19,

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 13 martie 2020 intitulată „Un răspuns coordonat al UE la epidemia de COVID-19” (COM(2020)0112), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 13 martie 2020 intitulată „Un răspuns coordonat al UE la epidemia de COVID-19” (COM(2020)0112),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 11 martie 2020 intitulată „Un nou Plan de acțiune privind economia circulară – Pentru o Europă mai curată și mai competitivă” (COM(2020)0098), concluziile intitulate „Mai multă circularitate – Tranziția la o societate durabilă” adoptate de către Consiliu în cea de-a 3716-a sa reuniune, desfășurată la 4 octombrie 2019 (12791/19) și Comunicarea Comisiei din 2 decembrie 2015 intitulată „Închiderea buclei – un plan de acțiune al UE pentru economia circulară” (COM(2015)0614), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 11 martie 2020 intitulată „Un nou Plan de acțiune privind economia circulară – Pentru o Europă mai curată și mai competitivă” (COM(2020)0098), concluziile intitulate „Mai multă circularitate – Tranziția la o societate durabilă” adoptate de către Consiliu în cea de-a 3716-a sa reuniune, desfășurată la 4 octombrie 2019 (12791/19) și Comunicarea Comisiei din 2 decembrie 2015 intitulată „Închiderea buclei – un plan de acțiune al UE pentru economia circulară” (COM(2015)0614),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 10 martie 2020 intitulată „O nouă strategie industrială pentru Europa” (COM(2020)0102), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 10 martie 2020 intitulată „O nouă strategie industrială pentru Europa” (COM(2020)0102),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 10 martie 2020 intitulată „O strategie pentru IMM-uri pentru o Europă sustenabilă și digitală” (COM(2020)0103), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 10 martie 2020 intitulată „O strategie pentru IMM-uri pentru o Europă sustenabilă și digitală” (COM(2020)0103),

| — | având în vedere propunerea Comisiei de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a cadrului pentru realizarea neutralității climatice și de modificare a Regulamentului (UE) 2018/1999 (Legea europeană a climei) din 4 martie 2020 (COM(2020)0080), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a cadrului pentru realizarea neutralității climatice și de modificare a Regulamentului (UE) 2018/1999 (Legea europeană a climei) din 4 martie 2020 (COM(2020)0080),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 19 februarie 2020 intitulată „Conturarea viitorului digital al Europei” (COM(2020)0067), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 19 februarie 2020 intitulată „Conturarea viitorului digital al Europei” (COM(2020)0067),

| — | având în vedere programul de lucru al Comisiei pe 2020 intitulat „O Uniune mai ambițioasă” (COM(2020)0037), |
| --- | --- |

—

având în vedere programul de lucru al Comisiei pe 2020 intitulat „O Uniune mai ambițioasă” (COM(2020)0037),

| — | având în vedere rezoluția sa din 15 ianuarie 2020 referitoare la Pactul verde european (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 15 ianuarie 2020 referitoare la Pactul verde european (3),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 14 ianuarie 2020 privind Planul de investiții pentru o Europă durabilă (COM(2020)0021), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 14 ianuarie 2020 privind Planul de investiții pentru o Europă durabilă (COM(2020)0021),

| — | având în vedere raportul Comisiei din 28 noiembrie 2019 intitulat „Planul general pentru o transformare competitivă a industriilor energointensive ale UE în perspectiva unei economii circulare neutre din punctul de vedere al impactului asupra climei până în 2050” (raport elaborat de Grupul la nivel înalt pentru industriile mari consumatoare de energie), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei din 28 noiembrie 2019 intitulat „Planul general pentru o transformare competitivă a industriilor energointensive ale UE în perspectiva unei economii circulare neutre din punctul de vedere al impactului asupra climei până în 2050” (raport elaborat de Grupul la nivel înalt pentru industriile mari consumatoare de energie),

| — | având în vedere rezoluția sa din 18 decembrie 2019 referitoare la echitatea fiscală într-o economie digitalizată și globalizată: BEPS 2.0 (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 18 decembrie 2019 referitoare la echitatea fiscală într-o economie digitalizată și globalizată: BEPS 2.0 (4),

| — | având în vedere Concluziile Consiliului European din 12 decembrie 2019 (EUCO 29/19), |
| --- | --- |

—

având în vedere Concluziile Consiliului European din 12 decembrie 2019 (EUCO 29/19),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 11 decembrie 2019 privind Pactul ecologic european (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 11 decembrie 2019 privind Pactul ecologic european (COM(2019)0640),

| — | având în vedere Concluziile Consiliului European din 20 iunie 2019 intitulate „O nouă agendă strategică pentru UE 2019-2024” (EUCO 9/19), |
| --- | --- |

—

având în vedere Concluziile Consiliului European din 20 iunie 2019 intitulate „O nouă agendă strategică pentru UE 2019-2024” (EUCO 9/19),

| — | având în vedere Concluziile privind o viitoare strategie pentru politica industrială a UE, așa cum au fost adoptate de Consiliu în cea de-a 3655-a sa reuniune, care a avut loc la 29 noiembrie 2018 (14832/2018), |
| --- | --- |

—

având în vedere Concluziile privind o viitoare strategie pentru politica industrială a UE, așa cum au fost adoptate de Consiliu în cea de-a 3655-a sa reuniune, care a avut loc la 29 noiembrie 2018 (14832/2018),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 22 mai 2018 intitulată „O nouă agendă europeană pentru cultură” (COM(2018)0267), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 22 mai 2018 intitulată „O nouă agendă europeană pentru cultură” (COM(2018)0267),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 13 septembrie 2017 intitulată „Investițiile într-o industrie inteligentă, inovatoare și durabilă. O strategie reînnoită privind politica industrială a UE” (COM(2017)0479), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 13 septembrie 2017 intitulată „Investițiile într-o industrie inteligentă, inovatoare și durabilă. O strategie reînnoită privind politica industrială a UE” (COM(2017)0479),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 5 iulie 2017 referitoare la elaborarea unei ambițioase strategii industriale europene ca prioritate strategică pentru creștere economică, ocuparea forței de muncă și inovare în Europa (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 5 iulie 2017 referitoare la elaborarea unei ambițioase strategii industriale europene ca prioritate strategică pentru creștere economică, ocuparea forței de muncă și inovare în Europa (5),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 1 iunie 2017 referitoare la digitalizarea industriei europene (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 1 iunie 2017 referitoare la digitalizarea industriei europene (6),

| — | având în vedere întrebarea cu solicitare de răspuns oral adresată Comisiei privind elaborarea unei strategii industriale a UE ambițioase ca prioritate strategică pentru creșterea economică, ocuparea forței de muncă și inovarea din Europa (O-000047/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere întrebarea cu solicitare de răspuns oral adresată Comisiei privind elaborarea unei strategii industriale a UE ambițioase ca prioritate strategică pentru creșterea economică, ocuparea forței de muncă și inovarea din Europa (O-000047/2017),

| — | având în vedere rezoluția sa din 19 ianuarie 2016 referitoare la pregătirea unui act legislativ privind piața unică digitală (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 19 ianuarie 2016 referitoare la pregătirea unui act legislativ privind piața unică digitală (7),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 19 aprilie 2016 intitulată „,Digitalizarea industriei europene – Valorificarea deplină a pieței unice digitale” (COM(2016)0180), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 19 aprilie 2016 intitulată „,Digitalizarea industriei europene – Valorificarea deplină a pieței unice digitale” (COM(2016)0180),

| — | având în vedere Acordul de la Paris, ratificat de Parlamentul European la 4 octombrie 2016, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de la Paris, ratificat de Parlamentul European la 4 octombrie 2016,

| — | având în vedere rezoluția sa din 5 octombrie 2016 referitoare la necesitatea unei politici europene de reindustrializare, în contextul recentelor cazuri Caterpillar și Alstom (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 5 octombrie 2016 referitoare la necesitatea unei politici europene de reindustrializare, în contextul recentelor cazuri Caterpillar și Alstom (8),

| — | având în vedere Concluziile Consiliului European din 15 decembrie 2016 și din 23 iunie 2017, |
| --- | --- |

—

având în vedere Concluziile Consiliului European din 15 decembrie 2016 și din 23 iunie 2017,

| — | având în vedere rezoluția sa din 13 decembrie 2016 referitoare la o politică coerentă a UE pentru industriile culturale și creative (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 13 decembrie 2016 referitoare la o politică coerentă a UE pentru industriile culturale și creative (9),

| — | având în vedere Concluziile Consiliului referitoare la Agenda privind competitivitatea industrială, concluziile privind transformarea digitală a industriei europene și cele referitoare la pachetul privind tehnologiile pieței unice digitale și modernizarea serviciilor publice, |
| --- | --- |

—

având în vedere Concluziile Consiliului referitoare la Agenda privind competitivitatea industrială, concluziile privind transformarea digitală a industriei europene și cele referitoare la pachetul privind tehnologiile pieței unice digitale și modernizarea serviciilor publice,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 14 octombrie 2015 intitulată „Comerț pentru toți – Către o politică comercială și de investiții mai responsabilă” (COM(2015)0497), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 14 octombrie 2015 intitulată „Comerț pentru toți – Către o politică comercială și de investiții mai responsabilă” (COM(2015)0497),

| — | având în vedere rezoluția sa din 15 ianuarie 2014 referitoare la reindustrializarea Europei în vederea promovării competitivității și a durabilității (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 15 ianuarie 2014 referitoare la reindustrializarea Europei în vederea promovării competitivității și a durabilității (10),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 22 ianuarie 2014 intitulată „Pentru o renaștere industrială europeană” (COM(2014)0014), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 22 ianuarie 2014 intitulată „Pentru o renaștere industrială europeană” (COM(2014)0014),

| — | având în vedere concluziile Consiliului European din 22 mai 2013 și 22 martie 2019 (EUCO 1/19), |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului European din 22 mai 2013 și 22 martie 2019 (EUCO 1/19),

| — | având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere avizele Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară, Comisiei pentru comerț internațional, Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale, Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor, Comisiei pentru dezvoltare regională și Comisiei pentru afaceri juridice, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizele Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară, Comisiei pentru comerț internațional, Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale, Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor, Comisiei pentru dezvoltare regională și Comisiei pentru afaceri juridice,

| — | având în vedere scrisoarea Comisiei pentru pescuit, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisoarea Comisiei pentru pescuit,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie (A9-0197/2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie (A9-0197/2020),

| A. | întrucât Uniunea Europeană are nevoie de o nouă strategie industrială în concordanță cu obiectivul atingerii neutralității climatice până cel târziu în 2050, care va crea condițiile pentru o societate inovatoare, favorabilă incluziunii, rezilientă, digitalizată și va avea o contribuție majoră la competitivitatea globală a industriilor europene; întrucât această strategie ar trebui să mențină niveluri ridicate de ocupare a forței de muncă și locuri de muncă de calitate, fără a lăsa pe nimeni în urmă; întrucât o astfel de strategie trebuie să asigure tranziția dublă la o bază industrială europeană modernă, digitalizată, care valorifică întregul potențial al surselor regenerabile de energie, este eficientă din punct de vedere energetic și din punctul de vedere al utilizării resurselor și neutră climatic; întrucât strategia ar trebui, de asemenea, să consolideze poziția de lider a Europei la nivel mondial și să reducă dependența Uniunii față de alte părți ale lumii în lanțurile valorice strategice prin diversificarea și creșterea sustenabilității acestora, evitând delocalizarea industriilor europene și menținând în același timp o piață deschisă; |
| --- | --- |

A.

întrucât Uniunea Europeană are nevoie de o nouă strategie industrială în concordanță cu obiectivul atingerii neutralității climatice până cel târziu în 2050, care va crea condițiile pentru o societate inovatoare, favorabilă incluziunii, rezilientă, digitalizată și va avea o contribuție majoră la competitivitatea globală a industriilor europene; întrucât această strategie ar trebui să mențină niveluri ridicate de ocupare a forței de muncă și locuri de muncă de calitate, fără a lăsa pe nimeni în urmă; întrucât o astfel de strategie trebuie să asigure tranziția dublă la o bază industrială europeană modernă, digitalizată, care valorifică întregul potențial al surselor regenerabile de energie, este eficientă din punct de vedere energetic și din punctul de vedere al utilizării resurselor și neutră climatic; întrucât strategia ar trebui, de asemenea, să consolideze poziția de lider a Europei la nivel mondial și să reducă dependența Uniunii față de alte părți ale lumii în lanțurile valorice strategice prin diversificarea și creșterea sustenabilității acestora, evitând delocalizarea industriilor europene și menținând în același timp o piață deschisă;

| B. | întrucât pandemia de COVID-19 și consecințele acesteia au dus la o încetinire fără precedent a creșterii economice în Europa, care riscă să exacerbeze inegalitățile și tensiunile sociale din Uniunea Europeană, în special în rândul celor mai vulnerabili cetățeni; |
| --- | --- |

B.

întrucât pandemia de COVID-19 și consecințele acesteia au dus la o încetinire fără precedent a creșterii economice în Europa, care riscă să exacerbeze inegalitățile și tensiunile sociale din Uniunea Europeană, în special în rândul celor mai vulnerabili cetățeni;

| C. | întrucât competitivitatea industrială și politica privind clima se consolidează reciproc și reindustrializarea inovatoare și fără efecte negative asupra climei va crea locuri de muncă locale și va asigura competitivitatea economiei europene; întrucât o astfel de abordare ar trebui să fie aplicată în toate politicile care vizează tranziția verde și digitală; |
| --- | --- |

C.

întrucât competitivitatea industrială și politica privind clima se consolidează reciproc și reindustrializarea inovatoare și fără efecte negative asupra climei va crea locuri de muncă locale și va asigura competitivitatea economiei europene; întrucât o astfel de abordare ar trebui să fie aplicată în toate politicile care vizează tranziția verde și digitală;

| D. | întrucât Uniunea trebuie să deblocheze potențialul antreprenorial neexploatat al anumitor grupuri sociale în care acesta trebuie să fie pe deplin dezvoltat, inclusiv tinerii, migranții, persoanele în vârstă și femeile; întrucât strategia industrială a Uniunii ar putea reprezenta o ocazie de a încuraja cultura antreprenorială în rândul grupurilor subreprezentate sau defavorizate și de a le permite să contribuie plenar la tranziția digitală și verde; |
| --- | --- |

D.

întrucât Uniunea trebuie să deblocheze potențialul antreprenorial neexploatat al anumitor grupuri sociale în care acesta trebuie să fie pe deplin dezvoltat, inclusiv tinerii, migranții, persoanele în vârstă și femeile; întrucât strategia industrială a Uniunii ar putea reprezenta o ocazie de a încuraja cultura antreprenorială în rândul grupurilor subreprezentate sau defavorizate și de a le permite să contribuie plenar la tranziția digitală și verde;

| E. | întrucât toate sectoarele economiei, în special IMM-urile, au fost afectate de pandemia de COVID-19 și de declinul economic fără precedent pe care l-a creat, unele sectoare ajungând chiar la o stagnare completă; întrucât, în acest context, o redresare rapidă și justă nu se va realiza prin menținerea statu-quo-ului și orice strategie industrială orientată spre viitor ar trebui să înceapă prin măsuri de redresare industrială și a competitivității globale pe termen lung, mai ales în sectoarele de creștere și în sectoarele cele mai afectate de restricțiile de deplasare legate de pandemia de COVID-19; |
| --- | --- |

E.

întrucât toate sectoarele economiei, în special IMM-urile, au fost afectate de pandemia de COVID-19 și de declinul economic fără precedent pe care l-a creat, unele sectoare ajungând chiar la o stagnare completă; întrucât, în acest context, o redresare rapidă și justă nu se va realiza prin menținerea statu-quo-ului și orice strategie industrială orientată spre viitor ar trebui să înceapă prin măsuri de redresare industrială și a competitivității globale pe termen lung, mai ales în sectoarele de creștere și în sectoarele cele mai afectate de restricțiile de deplasare legate de pandemia de COVID-19;

| F. | întrucât noile datorii contractate pentru a supraviețui încetinirii creșterii economice sunt susceptibile de a lăsa întreprinderile cu o structură financiară mai fragilă, ceea ce va duce la o creștere economică lentă și la lipsa capacităților de investiții pe termen scurt, mediu și lung pentru dubla tranziție către o economie digitalizată, neutră din punct de vedere climatic, care utilizează eficient resursele și este circulară; |
| --- | --- |

F.

întrucât noile datorii contractate pentru a supraviețui încetinirii creșterii economice sunt susceptibile de a lăsa întreprinderile cu o structură financiară mai fragilă, ceea ce va duce la o creștere economică lentă și la lipsa capacităților de investiții pe termen scurt, mediu și lung pentru dubla tranziție către o economie digitalizată, neutră din punct de vedere climatic, care utilizează eficient resursele și este circulară;

| G. | întrucât în aceste împrejurări Uniunea are nevoie de o strategie industrială care să aibă două faze distincte, una axată pe recuperare, iar cealaltă pe reconstrucție și reziliență; întrucât redresarea economică ar trebui să se bazeze pe o abordare solidă din punct de vedere social și ecologic și ar trebui să sprijine reconstrucția industrială pentru o transformare digitală și ecologică de succes, cu o forță de muncă calificată care să însoțească aceste transformări și să asigure o tranziție echitabilă și justă; |
| --- | --- |

G.

întrucât în aceste împrejurări Uniunea are nevoie de o strategie industrială care să aibă două faze distincte, una axată pe recuperare, iar cealaltă pe reconstrucție și reziliență; întrucât redresarea economică ar trebui să se bazeze pe o abordare solidă din punct de vedere social și ecologic și ar trebui să sprijine reconstrucția industrială pentru o transformare digitală și ecologică de succes, cu o forță de muncă calificată care să însoțească aceste transformări și să asigure o tranziție echitabilă și justă;

| H. | întrucât sectorul industrial din Europa este caracterizat de interdependență și există relații strânse între statele membre și abordări diferite față de întreprinderi în funcție de dimensiuni; întrucât, prin urmare, o politică europeană coordonată care să garanteze că întregul lanț de producție poate aduce beneficii, de la întreprinderi mari la IMM-uri, va avea un succes mai mare în creșterea competitivității și sustenabilității Europei pe plan mondial; |
| --- | --- |

H.

întrucât sectorul industrial din Europa este caracterizat de interdependență și există relații strânse între statele membre și abordări diferite față de întreprinderi în funcție de dimensiuni; întrucât, prin urmare, o politică europeană coordonată care să garanteze că întregul lanț de producție poate aduce beneficii, de la întreprinderi mari la IMM-uri, va avea un succes mai mare în creșterea competitivității și sustenabilității Europei pe plan mondial;

| I. | întrucât Uniunea ar trebui să continue să încheie acorduri comerciale multilaterale și bilaterale ambițioase; întrucât înainte de criza COVID-19 industria europeană, deși rămânând pilon al economiei Uniunii și angajând aproximativ 32 de milioane de persoane, se afla deja la o răscruce, contribuția sa la PIB-ul UE scăzând de la 23 % la 19 % în ultimii 20 de ani; întrucât în prezent aceasta se confruntă cu o intensă concurență la nivel internațional și este adesea afectată de măsuri comerciale din ce în ce mai protecționiste din partea unor țări terțe care nu aplică standarde de mediu și sociale ridicate; |
| --- | --- |

I.

întrucât Uniunea ar trebui să continue să încheie acorduri comerciale multilaterale și bilaterale ambițioase; întrucât înainte de criza COVID-19 industria europeană, deși rămânând pilon al economiei Uniunii și angajând aproximativ 32 de milioane de persoane, se afla deja la o răscruce, contribuția sa la PIB-ul UE scăzând de la 23 % la 19 % în ultimii 20 de ani; întrucât în prezent aceasta se confruntă cu o intensă concurență la nivel internațional și este adesea afectată de măsuri comerciale din ce în ce mai protecționiste din partea unor țări terțe care nu aplică standarde de mediu și sociale ridicate;

| J. | întrucât noua strategie industrială europeană trebuie să asigure tranziția dublă la o bază industrială europeană competitivă și sustenabilă; întrucât această transformare constituie o șansă ca Europa să își modernizeze bazele industriale, să mențină și să repatrieze locurile de muncă și producția industrială esențială și să dezvolte competențe și capacități esențiale pentru efortul global de a atinge obiectivele de dezvoltare durabilă (ODD); |
| --- | --- |

J.

întrucât noua strategie industrială europeană trebuie să asigure tranziția dublă la o bază industrială europeană competitivă și sustenabilă; întrucât această transformare constituie o șansă ca Europa să își modernizeze bazele industriale, să mențină și să repatrieze locurile de muncă și producția industrială esențială și să dezvolte competențe și capacități esențiale pentru efortul global de a atinge obiectivele de dezvoltare durabilă (ODD);

| K. | întrucât strategia trebuie să ofere cadrul de reglementare necesar pentru a permite tranziția dublă, precum și infrastructurile și resursele financiare necesare și să se concentreze pe principiul „eficiența energetică pe primul loc”, pe economisirea energiei și a resurselor, pe energiile regenerabile și pe tehnologiile energetice cu emisii |de carbon zero și reduse, pe circularitate și netoxicitate; |
| --- | --- |

K.

întrucât strategia trebuie să ofere cadrul de reglementare necesar pentru a permite tranziția dublă, precum și infrastructurile și resursele financiare necesare și să se concentreze pe principiul „eficiența energetică pe primul loc”, pe economisirea energiei și a resurselor, pe energiile regenerabile și pe tehnologiile energetice cu emisii |de carbon zero și reduse, pe circularitate și netoxicitate;

| L. | întrucât după criza provocată de pandemia de COVID-19, schimbările climatice și degradarea mediului rămân unele dintre cele mai mari amenințări și necesită o abordare comună cuprinzătoare; întrucât emisiile industriale din UE contribuie la emisiile totale de gaze cu efect de seră (GES) din Europa; întrucât decarbonizarea industriei mari consumatoare de energie rămâne una dintre cele mai mari probleme în calea realizării neutralității climatice până cel târziu în 2050; întrucât toate sectoarele ar trebui să contribuie la realizarea obiectivelor Uniunii în domeniul climei; |
| --- | --- |

L.

întrucât după criza provocată de pandemia de COVID-19, schimbările climatice și degradarea mediului rămân unele dintre cele mai mari amenințări și necesită o abordare comună cuprinzătoare; întrucât emisiile industriale din UE contribuie la emisiile totale de gaze cu efect de seră (GES) din Europa; întrucât decarbonizarea industriei mari consumatoare de energie rămâne una dintre cele mai mari probleme în calea realizării neutralității climatice până cel târziu în 2050; întrucât toate sectoarele ar trebui să contribuie la realizarea obiectivelor Uniunii în domeniul climei;

| M. | întrucât criza provocată de pandemia de COVID-19 a demonstrat rolul crucial al activelor digitale, inclusiv al conectivității și al rețelelor, precum și al competențelor digitale, ca instrumente care permit lucrătorilor și întreprinderilor să își adapteze modul în care își îndeplinesc sarcinile și operațiunile la situația de urgență; întrucât reziliența infrastructurii digitale și îmbunătățirea competențelor digitale ale forței de muncă sunt domenii prioritare menite să stimuleze competitivitatea întreprinderilor europene, în special a IMM-urilor; |
| --- | --- |

M.

întrucât criza provocată de pandemia de COVID-19 a demonstrat rolul crucial al activelor digitale, inclusiv al conectivității și al rețelelor, precum și al competențelor digitale, ca instrumente care permit lucrătorilor și întreprinderilor să își adapteze modul în care își îndeplinesc sarcinile și operațiunile la situația de urgență; întrucât reziliența infrastructurii digitale și îmbunătățirea competențelor digitale ale forței de muncă sunt domenii prioritare menite să stimuleze competitivitatea întreprinderilor europene, în special a IMM-urilor;

| N. | întrucât noua strategie industrială a Uniunii ar trebui să se concentreze pe o conectivitate sporită, pe îmbunătățirea stratificării digitale, pe internetul industrial al obiectelor, pe inteligența artificială, pe tehnologiile registrelor digitale, pe tehnica de calcul de hiperperformanță și informatica cuantică; întrucât sectorul digital va contribui și la Pactul verde european și la tranziția industrială la neutralitatea climatică atât ca sursă de soluții tehnologice și prin optimizarea proceselor industriale, cât și prin îmbunătățirea eficienței energetice și a performanței economiei circulare a sectorului digital în sine; |
| --- | --- |

N.

întrucât noua strategie industrială a Uniunii ar trebui să se concentreze pe o conectivitate sporită, pe îmbunătățirea stratificării digitale, pe internetul industrial al obiectelor, pe inteligența artificială, pe tehnologiile registrelor digitale, pe tehnica de calcul de hiperperformanță și informatica cuantică; întrucât sectorul digital va contribui și la Pactul verde european și la tranziția industrială la neutralitatea climatică atât ca sursă de soluții tehnologice și prin optimizarea proceselor industriale, cât și prin îmbunătățirea eficienței energetice și a performanței economiei circulare a sectorului digital în sine;

| O. | întrucât suveranitatea și autonomia strategică a Uniunii necesită o bază industrială autonomă și competitivă și investiții masive în cercetare și inovare pentru a se impune ca forță de prim ordin în tehnologii generice esențiale și soluții inovatoare și pentru a asigura competitivitatea la nivel mondial; întrucât strategia industrială a Uniunii ar trebui să conțină un plan de acțiune pentru a consolida, a scurta, a face mai sustenabile și a diversifica lanțurile de aprovizionare ale industriilor europene cu scopul de a reduce dependența excesivă de câteva piețe și a crește reziliența acestora; întrucât ar trebui să existe și o strategie de relocalizare inteligentă, cu scopul de a reimplanta industriile în Europa, precum și de a crește producția și investițiile și a relocaliza producția industrială în sectoare de importanță strategică pentru Uniune, |
| --- | --- |

O.

întrucât suveranitatea și autonomia strategică a Uniunii necesită o bază industrială autonomă și competitivă și investiții masive în cercetare și inovare pentru a se impune ca forță de prim ordin în tehnologii generice esențiale și soluții inovatoare și pentru a asigura competitivitatea la nivel mondial; întrucât strategia industrială a Uniunii ar trebui să conțină un plan de acțiune pentru a consolida, a scurta, a face mai sustenabile și a diversifica lanțurile de aprovizionare ale industriilor europene cu scopul de a reduce dependența excesivă de câteva piețe și a crește reziliența acestora; întrucât ar trebui să existe și o strategie de relocalizare inteligentă, cu scopul de a reimplanta industriile în Europa, precum și de a crește producția și investițiile și a relocaliza producția industrială în sectoare de importanță strategică pentru Uniune,

| 1. | consideră că tranziția către o societate rezilientă din punct de vedere social, economic și ecologic, o conducere și o autonomie strategică și o piață unică funcțională ar trebui să constituie nucleul tuturor strategiilor Uniunii; consideră, de aceea, că este necesar să se creeze un cadru legislativ și de politici pe deplin funcțional și orientat spre viitor, întemeiat pe înțelegerea dinamicii dintre planul de redresare, obiectivele noastre climatice și digitale și o strategie industrială eficace care să simplifice diferitele abordări, ținte și obiective; invită Comisia să definească o strategie industrială revizuită și cuprinzătoare, care să ofere un cadru politic clar și siguranță în materie de reglementare și care, printre altele:






  (a) | creează condițiile pentru o creștere economică pe termen lung, îmbunătățește prosperitatea Uniunii bazată pe inovare și competitivitatea globală și asigură neutralitatea climatică; |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

creează condițiile pentru o creștere economică pe termen lung, îmbunătățește prosperitatea Uniunii bazată pe inovare și competitivitatea globală și asigură neutralitatea climatică;

| (b) | mobilizează resursele financiare corespunzătoare, inclusiv măsuri de redresare; |
| --- | --- |

(b)

mobilizează resursele financiare corespunzătoare, inclusiv măsuri de redresare;

| (c) | sprijină și gestionează dubla tranziție ecologică și digitală, menținând și creând locuri de muncă de calitate; |
| --- | --- |

(c)

sprijină și gestionează dubla tranziție ecologică și digitală, menținând și creând locuri de muncă de calitate;

| (d) | atinge obiectivele stabilite de Pactul verde european |
| --- | --- |

(d)

atinge obiectivele stabilite de Pactul verde european

| (e) | asigură, face mai sustenabile, diversifică și digitalizează lanțurile valorice strategice, inclusiv prin promovarea și sprijinirea comerțului internațional bazat pe norme; |
| --- | --- |

(e)

asigură, face mai sustenabile, diversifică și digitalizează lanțurile valorice strategice, inclusiv prin promovarea și sprijinirea comerțului internațional bazat pe norme;

| (f) | întărește spiritul antreprenorial, creează un mediu favorabil întreprinderilor, sprijină IMM-urile și încurajează crearea și extinderea societăților, inclusiv a întreprinderilor nou-înființate; |
| --- | --- |

(f)

întărește spiritul antreprenorial, creează un mediu favorabil întreprinderilor, sprijină IMM-urile și încurajează crearea și extinderea societăților, inclusiv a întreprinderilor nou-înființate;

| (g) | îmbunătățește reziliența strategică și autonomia Uniunii, inclusiv în ceea ce privește materiile prime, și consolidează poziția de lider în domeniul tehnologic; |
| --- | --- |

(g)

îmbunătățește reziliența strategică și autonomia Uniunii, inclusiv în ceea ce privește materiile prime, și consolidează poziția de lider în domeniul tehnologic;

| (h) | creează condițiile pentru dezvoltare egală și o încurajează în toate regiunile Uniunii, fără a lăsa pe nimeni în urmă; |
| --- | --- |

(h)

creează condițiile pentru dezvoltare egală și o încurajează în toate regiunile Uniunii, fără a lăsa pe nimeni în urmă;

| 2. | solicită adoptarea unei strategii industriale favorabile incluziunii care să includă toate ecosistemele industriale, IMM-urile, regiunile, comunitățile și lucrătorii în dezvoltarea și punerea sa în aplicare; consideră că o strategie industrială puternică poate contribui la construirea unei punți peste posibilele fracturi și poate permite valorificarea șanselor create de dubla tranziție; este convins că politica industrială a Uniunii trebuie să se bazeze pe un pilon social puternic și să gestioneze la timp consecințele sociale ale schimbărilor structurale; |
| --- | --- |

2.

| 3. | consideră că este esențial să se investească în piețe active ale forței de muncă și să se ofere programe de educație și de formare care să răspundă nevoilor economiei; invită Comisia să pună în aplicare o politică a Uniunii care să pună în corespondență numărul de locuri de muncă pierdute în industriile tradiționale cu cererea de forță de muncă în industriile de transformare digitală și ecologică; având în vedere că este puțin probabil ca aceste noi locuri de muncă să fie create în aceleași regiuni care pierd industrii tradiționale sau să fie preluate de către aceiași lucrători, încurajează Comisia și statele membre să faciliteze revitalizarea economică și socială a teritoriilor care riscă depopularea și sărăcia, acordând o atenție deosebită disparităților de gen; |
| --- | --- |

3.

| 4. | consideră că această dublă tranziție reprezintă o șansă pentru zonele dominate de combustibili fosili de a se deplasa către prima linie a inovării și către un sistem de producție compatibil cu obiectivele de neutralitate climatică; invită, prin urmare, Comisia să se asigure că această tranziție promovează condiții de creare de locuri de muncă echitabile și juste din punct de vedere social, în spiritul principiului „a nu lăsa pe nimeni în urmă”, în paralel cu implementarea completă a Pilonului european al drepturilor sociale, îmbunătățirea standardelor sociale și de viață și asigurarea de condiții bune de muncă; subliniază, în acest sens, necesitatea ca fiecare acțiune care accelerează tranziția dublă să fie însoțită de politici corespunzătoare și de acțiuni concrete îndreptate înspre combaterea efectelor negative atât asupra regiunilor, cât și asupra persoanelor celor mai vulnerabile; |
| --- | --- |

4.

| 5. | subliniază că pentru atingerea acestui scop trebuie să se pună accentul pe coeziunea regională și socială și pe anticiparea și gestionarea restructurărilor, adaptate la caracteristicile și nevoile specifice ale pieței muncii locale, cu scopul de a realiza revitalizarea economică a regiunilor afectate și de gestiona și problema șomajului și promovarea utilizării investițiilor publice, inclusiv în sectoarele esențiale afectate în mod deosebit de pandemie, pentru a sprijini crearea de locuri de muncă de calitate în întreaga Uniune; subliniază importanța participării lucrătorilor la gestionarea și guvernanța întreprinderilor; |
| --- | --- |

5.

| 6. | insistă asupra identificării de viitoare competențe și a creșterii investițiilor în resurse umane, educație, formare specifică, perfecționare și învățare pe tot parcursul vieții pentru a oferi cetățenilor și regiunilor perspective și venituri în viitor, precum și a aproviziona industria cu lucrători calificați; observă că o industrie competitivă depinde în mare măsură de recrutarea și menținerea unei forțe de muncă calificate, cu competențe esențiale în domeniul sustenabilității și al transformării digitale a întreprinderilor și că acest lucru ar trebui sprijinit prin finanțare adecvată din programul Europa digitală și din Programul privind piața unică; |
| --- | --- |

6.

| 7. | invită Comisia și statele membre să ia măsuri pentru a crește coordonarea politicilor educaționale, cu investiții publice masive în acestea în întreaga Europă; pe lângă aceasta, îndeamnă Comisia să creeze un grup de părți interesate experte care să aibă sarcina de a estima insuficiența și penuria de personal industrial calificat cu ajutorul resurselor IA și digitale, în special cu capacitățile tehnologiilor volumelor mari de date; |
| --- | --- |

7.

| 8. | consideră că noua strategie pe termen lung pentru viitorul industrial al Europei ar trebui să contribuie la combaterea diferenței de remunerare între femei și bărbați și a disparității de gen în ceea ce privește pensiile, care afectează în continuare piața europeană a forței de muncă și societatea europeană; invită Comisia să ia în considerare în mod adecvat dimensiunea de gen în punerea în aplicare a strategiei industriale europene, atât în etapa de redresare, cât și în etapa de reconstrucție și transformare, incluzând utilizarea instrumentelor de integrare a dimensiunii de gen în buget în definirea instrumentelor financiare care sprijină creșterea industrială și economică a Uniunii Europene; |
| --- | --- |

8.

| 9. | subliniază rolul-cheie pe care industria europeană îl poate juca în implicarea activă în favoarea obiectivelor de mediu, sociale și economice ambițioase, inclusiv în domeniul drepturilor omului; consideră că pentru ca acest lucru să se materializeze, Uniunea trebuie să își creeze un cadru de diligență cuprinzător pentru industrie pentru identificarea, urmărirea, prevenirea, atenuarea riscurilor, impactului, abuzului și prejudiciilor de mediu și sociale și asumarea răspunderii pentru acestea în cadrul activităților sale la nivel intern și mondial și la nivelul lanțurilor de aprovizionare, pentru a asigura standarde minime și a crea condiții de concurență echitabile; |
| --- | --- |

9.

| 10. | consideră că Uniunea are nevoie de o strategie industrială care să contribuie la redresarea industrială în urma crizei economice actuale, să atragă investiții, să faciliteze accesul la capital și să stimuleze concurența efectivă; prin urmare, consideră că o strategie actualizată ar trebui să aibă în vedere două etape principale și interconectate: una care să vizeze consolidarea locurilor de muncă, reactivarea producției și adaptarea ei la „noua normalitate” de după criza provocată de pandemia de COVID-19, iar a doua reconstrucția și transformarea; |
| --- | --- |

10.

| 11. | invită Comisia, în acest sens, să îmbunătățească legislația relevantă existentă și viitoare astfel încât să acorde prioritate tranzițiilor verzi și digitale, întărind în același timp competitivitatea pe termen lung și reziliența societală și economică pe parcursul ambelor faze; în plus, invită Comisia să stimuleze cererea internă a Uniunii și creșterea pe termen lung prin atragerea mai multor investiții, atât publice, cât și private, în cercetare și inovare, în dezvoltarea de noi tehnologii sustenabile și digitale, inclusiv în industriile cu utilizare intensivă a forței de muncă, în noi rețele de infrastructură și în proiecte compatibile cu obiectivele Pactului verde european, în eficiența energetică și a utilizării resurselor și în economia circulară; |
| --- | --- |

11.

| 12. | invită Comisia să pregătească un raport cuprinzător de evaluare a situației economiei Uniunii și a fezabilității realizării unei duble tranziții, ținând cont de perspectivele industriei, inclusiv ale IMM-urilor, de a valorifica sinergiile și de a reduce la minimum riscurile pe care și le pot prezenta reciproc și de a maximiza beneficiile; solicită Comisiei, pe baza constatărilor sale, să adapteze strategia publicată în martie 2020 la situația actuală și să gestioneze ambele faze, menținând în același timp accentul pe o tranziție ecologică, digitală, justă și echitabilă, care să întărească suveranitatea Uniunii și autonomia sa strategică; |
| --- | --- |

12.

| 13. | subliniază că strategia industrială a Uniunii trebuie să urmărească obiective bine definite și, în interesul deplinei transparențe, invită Comisia să ofere definiții clare, explicite și concrete ale noțiunilor „strategic”, „autonomie”, „autonomie strategică”, „reziliență”, „reziliență strategică” și a altor noțiuni conexe, astfel încât să se asigure că acțiunile întreprinse care utilizează aceste noțiuni sunt concrete și urmăresc prioritățile și obiectivele UE; |
| --- | --- |

13.

| 14. | consideră că instrumentele de asigurare tradiționale nu sunt suficiente pentru a acoperi pierderile generate de întreruperea activității cauzată de o pandemie și că este necesară o soluție ambițioasă la nivelul UE pentru a anticipa și a gestiona efectele negative ale unei pandemii sau crize sistemice viitoare asupra cetățenilor, întreprinderilor și economiei; invită Comisia să depună eforturi pentru crearea unui cadru care să implice investitori instituționali, statele membre și UE pentru a acoperi pierderile generate de întreruperea activității în cazul unei pandemii viitoare; |
| --- | --- |

14.

| 15. | salută propunerea Comisiei de a crea un nou instrument de redresare denumit Next Generation EU (NGEU), în valoare de 750 de miliarde EUR; regretă reducerile aplicate programelor orientate spre viitor de Consiliul European în iulie 2020, atât în CFM 2021-2027, cât și în NGEU și solicită ca cheltuielile din bugetul UE pentru combaterea schimbărilor climatice să crească la cel puțin 30 % din buget; consideră că aceste reduceri vor submina bazele unei redresări sustenabile și reziliente a industriei Uniunii și vor avea efecte de propagare negative asupra atingerii obiectivelor de neutralitate climatică ale Uniunii până în 2050, precum și asupra justiției sociale și competitivității globale; solicită, prin urmare, adoptarea unui buget al UE pe termen lung ambițios și consolidat pentru perioada 2021-2027 care să nu fie inferior propunerii Comisiei; în acest sens, subliniază poziția Parlamentului cu privire la reforma sistemului de resurse proprii al UE, inclusiv introducerea unor noi resurse care să fie mai bine aliniate cu și să stimuleze progresele privind prioritățile politice majore ale UE; |
| --- | --- |

15.

| 16. | salută măsurile adoptate de Uniune pentru a face față crizei provocate de pandemia de COVID-19, injecția de lichidități de către BCE, majorarea capitalului BEI pentru IMM-uri și inițiativa SURE pentru a ajuta statele membre să finanțeze pe termen scurt măsurile în domeniul muncii, să mențină locurile de muncă și să protejeze lucrătorii; salută și mijloacele financiare extraordinare prevăzute de Cadrul pentru măsuri de ajutor de stat pentru a sprijini întreprinderile în mod normal solvabile și lucrătorii în efortul de a reduce efectele economice ale pandemiei; totuși, invită Comisia să se asigure că ajutorul acordat în faza de urgență este justificat de consecințele pandemiei nu conduce la eliminarea concurenței reale pe piața unică și că niciun sector strategic nu este neglijat; în plus, așteaptă cu interes o revizuire în timp util a normelor Uniunii privind ajutoarele de stat. în special a orientărilor privind ajutoarele de stat pentru protecția mediului și energie pentru a oferi statelor membre flexibilitatea necesară pentru un sprijin specific pentru decarbonizarea și digitalizarea industriei; subliniază, în acest sens, că orice revizuire a normelor privind ajutoarele de stat ar trebui să se bazeze pe o evaluare a impactului competitivității industriei europene, ar trebui să țină seama de posibilele denaturări la nivel mondial și să fie pe deplin coerentă cu obiectivele de neutralitate climatică și de mediu ale UE pentru 2050, așa cum s-a convenit în Legea europeană a climei; |
| --- | --- |

16.

| 17. | subliniază că ajutoarele de stat trebuie acordate numai întreprinderilor care se confruntă cu efectele directe ale COVID-19 și că relaxarea normelor privind ajutoarele de stat ar trebui să fie limitată în timp; în acest sens, invită Comisia să propună un regim special privind ajutoarele de stat care să vizeze sprijinirea sectoarelor care au suferit cel mai mult de pe urma măsurilor de urgență legate de COVID-19, cum ar fi industria auto, turismul, aviația, industria siderurgică și metalurgică; invită Comisia să stabilească cerințe minime comune pentru întreprinderile care primesc asistență financiară, pentru a evita apariția unor criterii diferite la nivel național care să creeze și mai multe discrepanțe; subliniază că ajutorul public primit ar trebui să protejeze locurile de muncă și să fie utilizat pentru a alinia funcționarea societăților în cauză la neutralitatea climatică a Uniunii și la obiectivele de mediu ale acesteia; |
| --- | --- |

17.

| 18. | subliniază, în contextul asistenței de urgență, importanța acordării de sprijin întreprinderilor care respectă convențiile colective aplicabile și care nu sunt înregistrate în paradisuri fiscale; |
| --- | --- |

18.

| 19. | subliniază, în plus, că orice ajutor de stat acordat în cadrul politicilor industriale sau al altor politici ar trebui să adere la „principiul de echilibrare” comun pentru a garanta condiții de concurență echitabile și a evita toate formele de dumping fiscal în UE și denaturările concurenței; |
| --- | --- |

19.

| 20. | invită Comisia să stabilească o abordare clară, consecventă și accesibilă a definirii pieței în cazurile de concurență din diferite sectoare; subliniază, de asemenea, necesitatea de a asigura un ritm suficient de alert, transparența și proporționalitatea în cadrul administrativ și procedural al procedurilor UE în domeniul concurenței, în special în ceea ce privește controlul concentrărilor economice în UE; |
| --- | --- |

20.

| 21. | încurajează Comisia să elaboreze un raport privind modul în care protecționismul extern afectează industria Uniunii, precum și să efectueze o evaluare periodică a competitivității sectoarelor industriale în UE în comparație cu principalii săi concurenți și să acționeze rapid dacă sunt necesare adaptări ale normelor UE; |
| --- | --- |

21.

| 22. | invită Comisia, având în vedere profunda modificare a contextului economic global, să revizuiască normele antitrust ale Uniunii, căutând un echilibru între necesitatea de a face față concurenței la nivel mondial și protejarea lanțului de aprovizionare și a consumatorilor de potențialele consecințe negative ale unei concentrări mai mari ale pieței interne; |
| --- | --- |

22.

| 23. | consideră că mecanismele economice create de fiecare stat membru pentru a ajuta IMM-urile, întreprinderile nou-înființate și întreprinderile să facă față crizei de lichidități pe termen scurt sunt utile, dar ar putea crește, în unele cazuri, nivelul datoriilor acestora; în acest context, invită Comisia să sprijine programele europene și naționale care stimulează creșterea capitalului și să faciliteze redresarea; |
| --- | --- |

23.

| 24. | invită Comisia să revigoreze și înnoiască spiritul inițiativei în favoarea întreprinderilor mici prin inițiative menite să sprijine mai ales microîntreprinderile și întreprinderile mici, deoarece măsurile universale nu sunt potrivite pentru microîntreprinderi și IMM-uri; consideră că IMM-urilor le sunt cel mai de folos măsuri de sprijin ad hoc care evită obstacolele birocratice și garantează că lichiditățile necesare ajung la întreprinderi prin instrumente eficace și accesibile și proceduri rapide, suple și favorabile IMM-urilor; subliniază că numeroase IMM-uri nu vor dispune de lichiditățile necesare pentru a investi într-o transformare digitală durabilă; |
| --- | --- |

24.

| 25. | subliniază că programele de finanțare ale UE au un impact asupra accelerării ritmului de creștere pe termen lung al întreprinderilor beneficiare, dar subliniază, de asemenea, că întreprinderile, în special IMM-urile, întâmpină mari greutăți când vor să acceseze fondurile UE; solicită, prin urmare, Comisiei să meargă pe calea deja bătută de a cofinanța sistemele naționale provizorii de credite fiscale, menite să stimuleze investițiile în tehnologiile digitale și ecologice; |
| --- | --- |

25.

| 26. | reiterează importanța măsurilor de sprijin ad hoc destinate IMM-urilor, propunând sprijin financiar solid în următorul CFM; încurajează Comisia să analizeze ideea de a crea un program de cupoane pentru IMM-uri pentru a susține, printre altele, eforturile IMM-urilor de a moderniza echipamentele învechite, de a intensifica transferul de cunoștințe și de a găsi cele mai inspirate utilizări ale tehnologiilor, precum IA pentru industrie, și de a asigura perfecționarea profesională a angajaților prin dobândirea competențelor imediat necesare pentru controlul activelor, monitorizarea producției și colaborarea angajaților de la distanță, precum și modele de afaceri ecologic sustenabile, abordări în spiritul economiei circulare și eficiența energetică și a utilizării resurselor, domenii în care know-how-ul digital este adesea esențial și le permite IMM-urilor să rămână competitive; |
| --- | --- |

26.

| 27. | regretă că există încă un decalaj semnificativ între întreprinderile mari și IMM-uri în ceea ce privește integrarea tehnologiilor digitale în activitățile lor comerciale și un decalaj între întreprinderile fruntașe și cele codașe în materie de inovare; subliniază că trebuie lărgită paleta de oportunități pentru IMM-urile care doresc să își mărească capacitatea de a absorbi tehnologii inovatoare și trebuie reduse discrepanțele în materie de infrastructuri digitale care afectează orașele mai mici și zonele rurale și periferice; în acest sens, invită Comisia să sprijine în continuare centrele europene de inovare digitală, care, datorită cunoașterii ecosistemelor locale, reprezintă o modalitate de reducere a decalajului digital cu șanse mari de succes; |
| --- | --- |

27.

| 28. | consideră că întreprinderile din economia socială ar trebui să fie implicate din plin în definirea versiunii finale a strategiei industriale, întrucât creează valoare publică și au un impact esențial asupra comunităților locale în care sunt implantate; invită, în acest sens, Comisia să țină cont de trăsăturile specifice acestei categorii de întreprinderi la conceperea instrumentelor financiare și a programelor de lucru, pentru a le facilita accesul la finanțare; |
| --- | --- |

28.

| 29. | subliniază că există caracteristici specifice care fac ca tranziția sustenabilă economic către o economie neutră climatic și complet digitalizată să se potrivească foarte bine cu măsurile de redresare care urmăresc să stimuleze rapid cererea consumatorilor și ocuparea forței de muncă; subliniază că există dovezi care demonstrează că proiectele verzi și digitale creează mai multe locuri de muncă, generează o rentabilitate mai mare pe termen scurt pentru fiecare euro cheltuit și contribuie la economii de costuri mai mari pe termen lung în comparație cu stimulentele fiscale tradiționale, întrucât se pot dezvolta rapid dacă este disponibilă tehnologia necesară (de exemplu, energia din surse regenerabile), tind să implice IMM-urile și să încurajeze economiile locale prin efecte puternice asupra ocupării forței de muncă, mărind rapid venitul net al consumatorilor (de exemplu, eficiența energetică) și sunt mai puțin expuse la șocuri externe, contribuind, astfel, la o redresare socială și economică mai rezistentă la șocuri; |
| --- | --- |

29.

| 30. | constată că, pentru a contribui la identificarea investițiilor cu un impact pozitiv ridicat social și de mediu, taxonomia UE, dacă este disponibilă, stabilește cadrul pentru a stabili în ce măsură o investiție este ecologic sustenabilă și pentru a asigura că nu se produc efecte negative semnificative asupra obiectivelor sociale și de mediu; |
| --- | --- |

30.

| 31. | consideră că Uniunea are nevoie de o strategie industrială inovatoare care să accelereze digitalizarea industriilor și IMM-urilor noastre, inclusiv a celor tradiționale, să dezvolte capacitatea industrială a UE prin infrastructuri și capacități digitale esențiale și să consolideze piața unică digitală și piața unică a datelor; este de părere că Uniunea trebuie să sprijine întreprinderile să își automatizeze și să își digitalizeze know-how-ul și formarea profesională, ajutându-le totodată să investească în echipamente digitale (hardware și software), acordând o atenție deosebită încurajării participării femeilor la procesul de digitalizare și modernizării și îmbunătățirii sistemelor de formare și de calificare; subliniază cât de importante sunt programul Europa digitală și accelerarea adoptării unor tehnologii de perspectivă și emergente în industrii; încurajează crearea unor centre de inovare digitală la nivelul UE; |
| --- | --- |

31.

| 32. | invită Comisia și statele membre să investească, printre altele, în economia datelor, inteligența artificială centrată pe om, producția inteligentă, internetul obiectelor (IoT), mobilitatea, supercalculul, ingineria informatică și tehnologia, cloud, tehnologia cuantică, rețelele de mare viteză 5G și 6G reziliente, la prețuri accesibile și sigure, tehnologiile registrelor distribuite, robotica, bateriile și internetul prin satelit; prin urmare invită statele membre și Comisia în acest sens să asigure o punere în aplicare promptă a măsurilor-cheie relevante recomandate în setul de instrumente pentru securitatea cibernetică a rețelelor 5G și, în special, să aplice, după caz, restricții corespunzătoare furnizorilor considerați de risc ridicat pentru activele de bază definite ca fiind esențiale și sensibile în evaluările coordonate ale riscurilor la nivelul UE; |
| --- | --- |

32.

| 33. | subliniază contribuția esențială a sectorului digital la transformarea sectorului industrial, atât ca sursă de soluții tehnologice curate, cât și prin optimizarea proceselor industriale și reducerea la minimum a impactului asupra mediului; cum sectorul TIC este mare consumator de energie și resurse, roagă Comisia să evalueze impactul potențial asupra mediului al dezvoltării masive a soluțiilor digitale, asigurând, în același timp, poziția de lider a Europei la tehnologiile circulare și centrele de date digitale și foarte eficiente energetic; roagă Comisia să propună idei concrete pentru a pune soluțiile digitale în slujba tranziției ecologice și să conceapă o metodologie de monitorizare și cuantificare a impactului tot mai mare al tehnologiilor digitale asupra mediului; |
| --- | --- |

33.

| 34. | subliniază că datele joacă un rol esențial în transformarea industriilor europene și reliefează cât sunt de importante creșterea inteligentă a producției și digitalizarea; invită Comisia să creeze un mediu unic european digital și al datelor și să asigure și să promoveze interoperabilitatea, precum și accesul și fluxul de date și de softuri securizate în Uniune și între sectoare, în întreprinderi de toate mărimile și în instituțiile publice; în plus, invită Comisia să vegheze ca Uniunea să dea tonul la stabilirea unor standarde și crearea unor instrumente și infrastructuri orientate spre viitor, pentru a stoca și prelucra date și a pune în comun datele europene în sectoare-cheie, cu spații de date comune și interoperabile la nivelul Uniunii; în acest sens, invită Comisia să se concentreze în special asupra proiectelor care vizează gestionarea și clasificarea datelor, standardizarea formatului de date și securitatea datelor, să dezvolte și să prelucreze datele privind solul european, în special datele din partea organismelor publice, pentru a construi un sistem de impozitare digitală mai bun, în care profiturile sunt impozitate și companiile au o interacțiune semnificativă cu utilizatorii, și să dezvolte în continuare standarde europene și certificate de securitate cibernetică, dând astfel avânt competitivității, promovând tehnologiile revoluționare, în special pentru infrastructurile critice, inclusiv prin revizuirea Directivei privind securitatea rețelelor și a informațiilor (NIS) și prin înființarea unei rețele de centre de competență în securitatea cibernetică; invită, de asemenea, Comisia să asigure o platformă echitabilă pentru relațiile de afaceri care să le permită întreprinderilor din UE, în special IMM-urilor, să utilizeze eficient datele generate pe platforme; |
| --- | --- |

34.

| 35. | recunoaște importanța unei abordări europene a economiei datelor, care să fie transparentă, de încredere, interoperabilă și centrată pe om; invită Comisia și statele membre să reducă treptat fragmentarea vizibilă în diferitele strategii naționale și să se ocupe de dezechilibrele în materie de putere de piață, cu scopul de a susține un flux de date la nivelul întregii Uniuni, interoperabilitatea și gestionarea, protecția și (re)utilizarea datelor; |
| --- | --- |

35.

| 36. | evidențiază necesitatea unui cadru juridic european privind IA, robotica și tehnologiile conexe care să trateze, în dezvoltarea, implementarea și utilizarea lor, principiile etice și drepturile fundamentale, precum și chestiuni de siguranță și răspundere legală; subliniază că pentru inovare și competitivitatea industriei Europei va fi nevoie de un cadru orizontal care să reflecte valorile și principiile Uniunii, cu scopul de a oferi orientări concrete și securitate juridică cetățenilor și întreprinderilor deopotrivă – inclusiv celor din afara Europei; |
| --- | --- |

36.

| 37. | consideră că trebuie cumpănită cu atenție orice acțiune legislativă în contextul unei revizuiri a cadrului de drepturi de proprietate intelectuală (DPI) aplicabil actual, deoarece ar putea avea un impact semnificativ asupra economiei europene a datelor, încă fragilă și în curs de dezvoltare; consideră că nu ar trebui să existe niciun drept de proprietate pe baza proprietății intelectuale asupra datelor fără caracter personal utilizate și produse prin tehnologii precum inteligența artificială; |
| --- | --- |

37.

| 38. | invită Comisia să includă în planul de redresare măsuri concrete de atragere a industriilor către Europa, să intensifice, să impulsioneze și să promoveze relocarea și diversificarea industriilor europene în funcție de importanța lor strategică și, din perspectiva neutralității climatice, să scurteze și să diversifice lanțurile de aprovizionare; în acest context, subliniază că este important să se asigure producția în Uniune în cantitate suficientă de bunuri strategice, precum echipamentele medicale și tehnico-medicale sau energia din surse regenerabile, pentru a fi autosuficientă în perioade de criză, și încurajează utilizarea de stimulente în acest scop, cum ar fi cerința de a achiziționa o cantitate mai mare de produse locale (UE/SEE) din sectoare care primesc ajutoare temporare; |
| --- | --- |

38.

| 39. | își dă seama de riscul ca criza COVID-19 să ducă la o exacerbare a naționalismului și protecționismului economic, o provocare majoră pentru comerțul liber bazat pe norme și pentru lanțurile valorice globale, din cauza renaționalizării producției și a ruperii lanțurilor respective; în acest scop, invită părțile interesate să își diversifice și să își scurteze lanțurile de aprovizionare și să le facă mai sustenabile pentru a reduce vulnerabilitatea; |
| --- | --- |

39.

| 40. | invită Comisia, în acest sens, să pledeze pentru un sistem comercial multilateral deschis și bazat pe norme, care să fie în acord cu eforturile mondiale de stopare a schimbărilor climatice și a pierderii biodiversității și cu standardele ridicate de mediu și sociale ale UE, să deschidă accesul întreprinderilor din UE la piețele internaționale și să îi împiedice pe actorii internaționali puternici să abuzeze de puterea lor de piață; este de părere că, în acest context, Uniunea ar trebui să aplice politica de concurență în raport cu companiile din țări terțe și, dacă este cazul, să aplice cu mai mare strictețe măsuri de apărare comercială (TDI), astfel încât să contracareze sistematic practicile neloiale de dumping și subvenții și să întărească sistemul TDI existent; |
| --- | --- |

40.

| 41. | invită Comisia să propună imediat o interdicție temporară a preluării întreprinderilor europene din sectoare strategice de întreprinderi de stat sau companii aflate în legătură cu guvernele țărilor terțe; invită, de asemenea, Comisia să reflecteze la aplicarea reciprocității în accesul la piață, să cimenteze și să verifice sistematic cadrul de examinare al Uniunii pentru investiții străine directe (ISD), pentru a proteja accesul la industrii strategice, infrastructură, tehnologii generice esențiale și la alte active de securitate și de securitate cibernetică, precum și pentru a bloca achizițiile ostile ca să apere competitivitatea și să reducă denaturările pieței pe piața unică; consideră binevenită, în acest sens, Cartea albă pentru stabilirea de condiții de concurență echitabile în ceea ce privește subvențiile străine; îndeamnă la adoptarea rapidă a Regulamentului (UE) nr. 654/2014 (Regulamentul privind asigurarea respectării normelor); subliniază că acesta este un instrument important de protejare a intereselor Uniunii atunci când țările terțe adoptă măsuri ilegale cu impact negativ asupra întreprinderilor din UE; |
| --- | --- |

41.

| 42. | roagă Consiliul să facă și mai multe progrese în negocierile privind Instrumentele pentru achiziții publice internaționale (IPI) care prevăd reciprocitate și standarde reciproce; invită Comisia să propună instrumente juridice adecvate care să îndrepte denaturările produse pe piața unică, inclusiv în procedurile de achiziții publice; în acest context, îndeamnă Comisia să aibă în vedere posibilitatea de a da prioritate companiilor care își au și își mențin sediul, producția și angajații în Uniune; solicită Comisiei, în absența unui IPI riguros și a unor norme mondiale eficiente de acces la achizițiile publice, să încerce să introducă măsuri de sprijinire a producătorilor europeni, în special IMM-uri, care întâmpină o concurență tot mai aprigă din partea unor țări emergente care nu respectă normele comune de comerț internațional și standardele sociale de mediu; |
| --- | --- |

42.

| 43. | consideră că o strategie industrială vastă, care să includă toate politicile UE, poate juca un rol însemnat în diplomația economice și „industrială”; încurajează Comisia să apeleze activ la rețeaua UE a camerelor de comerț în țări terțe pentru a crea noi parteneriate comerciale; |
| --- | --- |

43.

| 44. | apreciază ambiția de a crea piețe-lider la tehnologii sustenabile ecologic și digitale și la soluții inovatoare; consideră că finanțarea cercetării și inovării este esențială pentru proiectele industriale inovatoare și pentru capacitățile digitale și că ar trebui să meargă mână în mână cu analiza actuală realizată de Comisie cu privire la orientările pentru „Proiecte importante de interes european comun” (PIIEC); este de părere că reziliența și autonomia strategică ar trebui considerate criterii definitorii și că PIIEC ar trebui să respecte obiectivele Uniunii privind neutralitatea climatică și digitalizarea; invită Comisia ca în punerea în aplicare a PIIEC să asigure mai multă transparență și participarea IMM-urilor; în plus, invită Comisia să accelereze apariția de lideri europeni și/sau ecosisteme europene în sectoare industriale strategice, capabili să concureze la scară mondială și care vor contribui la realizarea unei economii neutre climatic și la atingerea unei poziții dominante în domeniul digital, fără a denatura concurența în Uniune și fără a șubrezi încrederea în deschiderea pieței; |
| --- | --- |

44.

| 45. | invită Comisia să lucreze în continuare la lanțurile valorice, asigurând monitorizarea corespunzătoare a acțiunilor propuse pentru cele șase lanțuri valorice strategice identificate de Forumul strategic privind PIIEC, și să creeze condiții de participare transparente la proiectele PIIEC, uniforme în toate statele membre, pentru ca de pe urma lor să beneficieze întreaga Uniune; solicită Comisiei, în contextul crizei actuale, să investească în proiecte cu valoare adăugată europeană clară și să simplifice procesele administrative, să extindă criteriile de eligibilitate a costurilor și să majoreze finanțarea; |
| --- | --- |

45.

| 46. | consideră că inițiativa NGEU este pilonul primei etape a redresării industriale a UE în urma COVID-19; invită Comisia să asigure executarea rapidă a fondului și cere vehement ca Parlamentul să fie implicat întru totul în procesul de luare a deciziilor și de executare, pentru a asigura răspunderea democratică și un grad maxim de transparență și control parlamentar; pentru a concentra efectiv la începutul perioadei suma de 750 de miliarde EUR, solicită ca NGEU:






  (a) | să prevadă obiective pentru investiții sociale, sustenabile și digitale, cu scopul de a reduce la minimum efectele negative și de a mări la maxim beneficiile pentru climă, mediu și societate; |
| --- | --- | --- |

46.

(a)

să prevadă obiective pentru investiții sociale, sustenabile și digitale, cu scopul de a reduce la minimum efectele negative și de a mări la maxim beneficiile pentru climă, mediu și societate;

| (b) | să se concentreze în mod special pe IMM-uri, care au fost cel mai grav lovite de criza provocată de COVID-19, și să le faciliteze accesul la finanțare; |
| --- | --- |

(b)

să se concentreze în mod special pe IMM-uri, care au fost cel mai grav lovite de criza provocată de COVID-19, și să le faciliteze accesul la finanțare;

| (c) | să fie gestionat direct, ori de câte ori este posibil, de Comisie în colaborare strânsă cu statele membre și prin intermediul programelor europene, pentru a avansa într-un mod mai coordonat, astfel încât să se obțină un impact mai mare pe piața mondială și maximum de transparență și control parlamentar, și pentru a evita denaturarea și fărâmițarea internă și externă a pieței unice; |
| --- | --- |

(c)

să fie gestionat direct, ori de câte ori este posibil, de Comisie în colaborare strânsă cu statele membre și prin intermediul programelor europene, pentru a avansa într-un mod mai coordonat, astfel încât să se obțină un impact mai mare pe piața mondială și maximum de transparență și control parlamentar, și pentru a evita denaturarea și fărâmițarea internă și externă a pieței unice;

| (d) | să țină seama de caracteristicile statelor membre care au fost afectate de criză în diverse moduri; |
| --- | --- |

(d)

să țină seama de caracteristicile statelor membre care au fost afectate de criză în diverse moduri;

| (e) | să distribuie ajutoarele financiare diferitelor ecosisteme industriale, inclusiv microîntreprinderilor și IMM-urilor, în funcție de daunele suferite, de impactul social, de problemele cu care se confruntă și de cuantumul sprijinului financiar național primit deja prin mecanismele naționale de ajutor, ținând seama de interdependențele structurale între diferitele lanțuri valorice; să țină cont de învățămintele trase din măsurile anterioare de sprijin public ca răspuns la criza financiară și economică din 2008-2009 și de impactul său asupra rezilienței și redresării economice și sociale pe termen lung; să ia în calcul faptul că ajutoarele din fond trebuie condiționate de criterii care să garanteze că finanțarea nu este utilizată pentru a stinge datoriile vechi sau pentru a sprijini o tehnologie învechită și că sunt susținute întreprinderile care contribuie la creșterea pe termen lung și au un potențial considerabil de relansare a economiei; să aibă în vedere că cheltuielile de redresare trebuie canalizate și către sectoare cu multiplicator mare al capitalului propriu, care nu dăunează climei și favorizează inovarea și vor contribui la reziliența economică a UE în viitor; |
| --- | --- |

(e)

să distribuie ajutoarele financiare diferitelor ecosisteme industriale, inclusiv microîntreprinderilor și IMM-urilor, în funcție de daunele suferite, de impactul social, de problemele cu care se confruntă și de cuantumul sprijinului financiar național primit deja prin mecanismele naționale de ajutor, ținând seama de interdependențele structurale între diferitele lanțuri valorice; să țină cont de învățămintele trase din măsurile anterioare de sprijin public ca răspuns la criza financiară și economică din 2008-2009 și de impactul său asupra rezilienței și redresării economice și sociale pe termen lung; să ia în calcul faptul că ajutoarele din fond trebuie condiționate de criterii care să garanteze că finanțarea nu este utilizată pentru a stinge datoriile vechi sau pentru a sprijini o tehnologie învechită și că sunt susținute întreprinderile care contribuie la creșterea pe termen lung și au un potențial considerabil de relansare a economiei; să aibă în vedere că cheltuielile de redresare trebuie canalizate și către sectoare cu multiplicator mare al capitalului propriu, care nu dăunează climei și favorizează inovarea și vor contribui la reziliența economică a UE în viitor;

| (f) | să sprijine mecanismele fiscale naționale care stimulează achiziționarea de participații de către sectorul privat și permit societăților să convertească o parte din împrumuturile acordate de fond în acțiuni; |
| --- | --- |

(f)

să sprijine mecanismele fiscale naționale care stimulează achiziționarea de participații de către sectorul privat și permit societăților să convertească o parte din împrumuturile acordate de fond în acțiuni;

| (g) | să aloce fonduri dedicate întreprinderilor, în special IMM-urilor, microîntreprinderilor și întreprinderilor nou-înființate, care au planuri de afaceri și operațiuni care implică inovații, tehnologii și servicii esențiale, inclusiv care ajută la expansiunea transformării digitale și ecologice, sau ale căror operațiuni sunt necesare pentru autonomia strategică a Uniunii în sectoare critice, având în vedere în special o mai bună circularitate, eficiența consumului și economii de energie și resurse și trecerea la regenerabile; să ajute lanțurile de aprovizionare să devină mai reziliente și mai puțin dependente prin repatrierea, diversificarea și consolidarea lor, evitând, totodată, discriminarea întreprinderilor care trec printr-o situație de urgență și au nevoie de susținere în perioada de tranziție; |
| --- | --- |

(g)

să aloce fonduri dedicate întreprinderilor, în special IMM-urilor, microîntreprinderilor și întreprinderilor nou-înființate, care au planuri de afaceri și operațiuni care implică inovații, tehnologii și servicii esențiale, inclusiv care ajută la expansiunea transformării digitale și ecologice, sau ale căror operațiuni sunt necesare pentru autonomia strategică a Uniunii în sectoare critice, având în vedere în special o mai bună circularitate, eficiența consumului și economii de energie și resurse și trecerea la regenerabile; să ajute lanțurile de aprovizionare să devină mai reziliente și mai puțin dependente prin repatrierea, diversificarea și consolidarea lor, evitând, totodată, discriminarea întreprinderilor care trec printr-o situație de urgență și au nevoie de susținere în perioada de tranziție;

| (h) | să aloce fonduri societăților mari care au planuri credibile de tranziție către un model de afaceri neutru față de climă; |
| --- | --- |

(h)

să aloce fonduri societăților mari care au planuri credibile de tranziție către un model de afaceri neutru față de climă;

| (i) | să consolideze programul de garanții al BEI și să-l facă complementar la programele naționale, ca să acționeze ca un element de susținere în plus și să le mărească impactul în practică; |
| --- | --- |

(i)

să consolideze programul de garanții al BEI și să-l facă complementar la programele naționale, ca să acționeze ca un element de susținere în plus și să le mărească impactul în practică;

| (j) | să dea prioritate societăților care se angajează în direcția transparenței, asigură vizibilitatea finanțării UE, introduc sisteme care încurajează participarea lucrătorilor la treburile întreprinderii și își respectă obligațiile de raportare nefinanciară; |
| --- | --- |

(j)

să dea prioritate societăților care se angajează în direcția transparenței, asigură vizibilitatea finanțării UE, introduc sisteme care încurajează participarea lucrătorilor la treburile întreprinderii și își respectă obligațiile de raportare nefinanciară;

| 47. | subliniază necesitatea de a sprijini o redresare durabilă și echitabilă, asigurând bunăstarea cetățenilor și după ce va trece criza de COVID-19; este de părere că fondul ar trebui să promoveze sustenabilitatea și competitivitatea industriilor europene și să garanteze o tranziție digitală și industrială echitabilă și justă; |
| --- | --- |

47.

| 48. | consideră că, în paralel cu criza actuală, Uniunea ar trebui să pregătească și să anticipeze o a doua fază a strategiei sale industriale, asigurând competitivitatea, sustenabilitatea ecologică și digitalizarea propriilor industrii ca premisă pentru reziliența pe termen lung pe o bază responsabilă social; reamintește că rolul statelor membre va fi esențial pentru o redresare de succes care să valorifice printr-un efect de levier resursele limitate ale UE și că politica industrială ar trebui să devină o sarcină orizontală pentru Comisie; |
| --- | --- |

48.

| 49. | este de părere că Uniunea are nevoie de o strategie industrială care să includă protecția sănătății mediului și a biodiversității și insistă că trebuie accelerată transformarea cu efect neutru față de climă a industriei noastre; semnalează că investițiile trebuie să fie compatibile cu obiectivele din 2050 privind neutralitatea climatică, deoarece, în caz contrar, există riscul de a crea active irecuperabile și efecte de împotmolire în tehnologii bazate pe resurse fosile și dăunătoare mediului; |
| --- | --- |

49.

| 50. | subliniază că o strategie industrială europeană cu adevărat eficace și politica aferentă trebuie să se bazeze pe acțiuni și ținte ambițioase în domeniul climei, în conformitate cu Legea climei, și să producă o foaie de parcurs pentru a modela industria viitorului astfel încât toate sectoarele să contribuie la atingerea obiectivului de neutralitate climatică cât mai repede posibil și până în 2050 cel târziu; |
| --- | --- |

50.

| 51. | subliniază că noua strategie industrială trebuie aliniată la obiectivul de a realiza o economie neutră climatic până în 2050, subliniind totodată că politicile europene în domeniul climei trebuie să se sprijine pe date concludente; |
| --- | --- |

51.

| 52. | subliniază că pe piețele interne și mondiale există un potențial semnificativ pentru tehnologii cu emisii scăzute și cu emisii zero și pentru produse, procese și servicii durabile de-a lungul întregului lanț valoric, de la materii prime la industriile mari consumatoare de energie, industria prelucrătoare și sectorul serviciilor industriale; consideră, în plus, că Legea climei va contribui în mare măsură la raționalizarea eforturilor îndreptate spre atingerea neutralității climatice până cel târziu în 2050, stabilind obiectivele în domeniul climei pentru 2030 și 2050 în legislația Uniunii; crede că este nevoie și de un cadru politic mai cuprinzător și mai sistematic pentru a asigura coerența tuturor politicilor Uniunii și siguranța investitorilor și predictibilitatea normativă pe termen lung printr-o abordare coerentă, transparentă și incluzivă a guvernanței în toate domeniile politicilor, netezind calea către o strategie clară și previzibilă pentru industriile europene; |
| --- | --- |

52.

| 53. | consideră binevenit Forumul Industrial propus; invită Comisia să facă progrese în direcția înființării sale și să poarte, în acest cadru, un dialog la care să participe, cu o reprezentare echilibrată, toți experții științifici relevanți și organizațiile și părțile interesate relevante, inclusiv societatea civilă, organizațiile de consumatori și sindicatele, pentru a monitoriza în permanență și a raporta periodic progresele înregistrate de fiecare sector industrial la nivelul UE în îndeplinirea obiectivelor de neutralitate climatică care trebuie atinse până în 2050, și să ajute Comisia cu sugestiile lor să stabilească dacă investițiile concordă cu obiectivele UE în materie de mediu și climă și contribuie la atingerea lor, în conformitate cu guvernanța uniunii energetice; |
| --- | --- |

53.

| 54. | consideră că toate sectoarele ar trebui să contribuie la realizarea obiectivelor Uniunii în domeniul climei și, în acest sens, subliniază cât este de important ca Comisia să întocmească strategii specifice fiecărui sector, specificând acțiunile necesare pentru a îndeplini aceste obiective și a asigura coerența politicilor; îndeamnă la eliminarea treptată a combustibililor fosili, avertizând că industria are nevoie un sistem energetic extrem de eficient și neutru față de climă la prețuri competitive internațional; subliniază rolul pe care îl joacă energia și materiile prime curate, sustenabile și la prețuri accesibile în tranziția către economii foarte eficiente energetic și cu efect neutru asupra climei; scoate în evidența nevoia de a garanta că utilizarea unor surse de energie precum gazele naturale are loc doar într-o etapă de tranziție, dat fiind obiectivul de a ajunge la neutralitate climatică până în 2050 cel târziu; relevă că o mai mare integrare a pieței de energie a UE va avea ca efect o mai mare securitate a aprovizionării cu energie și prețuri mai accesibile; subliniază, în acest sens, că trebuie accelerate dezvoltarea și integrarea capacităților regenerabile în mixul energetic și facilitată implantarea producției de hidrogen pe bază de surse regenerabile de energie, ca tehnologie potențial revoluționară pentru sectoarele unde amprenta de carbon nu se lasă redusă așa ușor; salută lansarea alianței pentru hidrogen curat și a unei alianțe a industriilor cu emisii reduse de dioxid de carbon; subliniază necesitatea de a accelera cercetarea privind producția pe scară largă a hidrogenului și a combustibililor ecologici, tehnologiile de decarbonizare, cum ar fi infrastructura pentru captarea și stocarea carbonului în procesele industriale, instalațiile de producție de bioenergie și alimentate cu bioenergie, în perspectiva tranziției energetice, explorând, de asemenea, potențialul de exploatare a surselor geotermale de energie; reamintește că pentru aceasta este nevoie de energie curată în cantități mari și la prețuri accesibile, precum și de infrastructuri aferente, pe măsura nevoilor de decarbonizare ale industriilor mari consumatoare de energie; |
| --- | --- |

54.

| 55. | face un apel la instituțiile UE, statele membre, regiunile, industria și orice alți actori relevanți să conlucreze pentru a mări eficiența energetică europeană și a crea piețe-lider la tehnologii și inovații cu influență asupra climei în Uniune și a da prioritate investițiilor în infrastructuri energetice; roagă Comisia să facă în așa fel încât BEI să fie mai bine valorificată ca „banca pentru climă” a Uniunii, să majoreze finanțarea sustenabilă pentru sectoarele public și privat și să ajute companiile să treacă cu bine prin procesul de decarbonizare; |
| --- | --- |

55.

| 56. | subliniază că trebuie introduse pe scară largă capacități de energie din surse regenerabile competitive la nivel de costuri în toate sectoarele economiei; recunoaște că UE deține 40 % din brevetele pentru energie din surse regenerabile la nivel mondial, și afirmă răspicat că ar trebui să rămână lider la tehnologii revoluționare în domeniul energiilor regenerabile; subliniază, în acest sens, că trebuie elaborată o politică industrială solidă pentru sursele regenerabile de energie care să cuprindă politici atât pe partea de ofertă, cât și pe partea de cerere și să permită o integrare sectorială a surselor regenerabile de energie, aspect esențial pentru a garanta pe termen lung siguranța alimentării cu energie, supremația tehnologică și autonomia strategică a Europei; îndeamnă Comisia să recunoască că tehnologiile bazate pe energie din surse regenerabile sunt un lanț valoric strategic și un ecosistem industrial esențial, eligibil pentru finanțare din Facilitatea de investiții strategice, și cere să fie reprezentate pe măsură la următorul forum industrial; subliniază că în Europa trebuie pregătite măsuri de sprijin pentru dezvoltarea de tehnologii în domeniul energiei din surse regenerabile și asigurate condiții de concurență echitabile pentru producătorii din Uniune și din afara Uniunii; |
| --- | --- |

56.

| 57. | subliniază că, pentru a fi competitivă, industria europeană trebuie susținută de o rețea eficientă, durabilă și interconectată în totalitate de infrastructuri de transport, digitale și energetice; pledează pentru o politică de investiții pe termen lung pentru dotarea și renovarea infrastructurii și pentru reducerea barierelor administrative care împiedică dezvoltarea rapidă a rețelelor transeuropene; cere mai multe fonduri pentru Mecanismul pentru interconectarea Europei în cele trei sectoare ale sale pentru a stimula investițiile în infrastructuri, interconexiuni, digitalizare și rețele inteligente, compatibile cu obiectivele Pactului verde european; mai subliniază necesitatea de a accelera proiectele de interes comun (PIC) și de a revizui cât mai curând posibil Regulamentul privind rețelele energetice transeuropene (TEN-E). |
| --- | --- |

57.

| 58. | subliniază potențialul economiei circulare și cu zero poluare de a moderniza economia Uniunii, a reduce consumul de energie și resurse, a da prioritate prevenirii generării de deșeuri, a oferi stimulente pentru inovare și a transforma sectoare industriale întregi și lanțurile de valoare, produsele, procesele de producție și modelele de afaceri ale acestora, promovând astfel dematerializarea și detoxificarea economiei Uniunii și reducând dependența Europei de materiile prime, stimulând în același timp inovarea, inclusiv crearea de piețe pentru soluții nepoluante, cu emisii scăzute de dioxid de carbon și regenerabile, care să înlocuiască produsele și materialele pe bază de combustibili fosili, promovând totodată dezvoltarea de noi tehnologii și soluții proiectate ecologic, menite să prevină impactul asupra mediului; subliniază sinergiile puternice dintre acțiunile de combatere a schimbărilor climatice și economia circulară, în industriile mari consumatoare de energie și de resurse și sectoarele de renovare, și stăruie asupra ideii că fiecare ramură industrială are un parcurs de decarbonizare și puncte de plecare diferite; subliniază potențialul bioeconomiei circulare și al industriei forestiere de promovare a unei industrii competitive și sustenabile; |
| --- | --- |

58.

| 59. | reamintește că politica europeană în domeniul climei și al energiei va necesita o cantitate mare de metale și minerale pentru tehnologiile sale strategice; se arată îngrijorat de faptul că Europa depinde în mare măsură de alte zone ale lumii pentru aprovizionarea cu multe dintre aceste metale și minerale și își pierde treptat cota pe piața mondială, chiar și la materiale pentru care dispune de capacitate industrială; subliniază că autonomia Europei în sectoarele strategice nu poate fi obținută dacă UE nu dispune de un ecosistem competitiv și sustenabil la materialele de bază, prețioase și critice din surse primare și secundare; subliniază, în acest sens, importanța Planului de acțiune privind economia circulară dar atrage atenția că Europa trebuie să își mărească capacitatea pentru toate etapele lanțului valoric al materiilor prime, și anume minerit, reciclare și extragere din minereu, rafinare și transformare: consideră că aria de cuprindere a planului de acțiune pentru materii prime de importanță critică nu ar trebui să se limiteze la materiile prime de importanță critică, ci ar trebui să înglobeze dezvoltarea unui ecosistem integrat pentru întreaga gamă de materiale, metale și minerale necesare pentru tranziția industrială; |
| --- | --- |

59.

| 60. | invită Comisia să elaboreze o strategie europeană de export și import pentru tehnologiile axate pe surse regenerabile și eficiente ca și consum de energie și resurse; |
| --- | --- |

60.

| 61. | subliniază potențialul cuplării sectoriale și al interconectării sectoarelor consumatoare de energie, cum ar fi clădirile și transporturile, și consideră binevenită în acest sens comunicarea Comisiei privind integrarea sistemelor energetice; |
| --- | --- |

61.

| 62. | cere ca un flux de fonduri substanțial să fie mobilizat pentru reabilitarea energetică a clădirilor, pentru a stimula „valul de renovări” planificat cu ajutorul mijloacelor financiare necesare prevăzute în planul de redresare; subliniază că, în contextul viitoarei propuneri privind valul de renovări ale clădirilor și dată fiind obligația statelor membre de a stabili strategii pe termen lung pentru a realiza un fond imobiliar extrem de eficient ca și consum de energie și decarbonizat, ar trebui pus pe primul loc în ordinea priorităților principiul „eficiență energetică mai întâi de orice”, și, implicit, ar trebui accelerate renovările din temelii și înlocuite sistemele de termoficare și răcire ineficiente, bazate pe combustibili fosili; subliniază că programele integrate de renovare din temelii gândite pentru localități sau județe întregi pot fi derulate la costuri mai mici și mai rapid, în beneficiul consumatorilor și cu reducerea costurilor la energie; |
| --- | --- |

62.

| 63. | pune în lumină faptul că încălzirea și răcirea pentru procese industriale rămân printre cele mai semnificative utilizări ale energiei în sectorul industrial; de aceea, subliniază că pentru a accelera efortul de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră (GES) în industrie trebuie valorificat la maximum potențialul de eficiență energetică al încălzirii și răcirii industriale, apelând mai mult la electricitate din surse regenerabile, pompe de căldură și valorificând mai bine clusterele industriale și simbiozele cu potențial însemnat de reducere în numeroase sectoare; |
| --- | --- |

63.

| 64. | subliniază potențialul mobilității ecologice de a crea noi locuri de muncă, de a impulsiona industria europeană și de a susține investițiile care urmăresc să extindă infrastructura de transport sustenabilă, ceea ce ar permite un efect multiplicator prin plasarea de comenzi către un spectru larg de entități – contractanți, subcontractanți, furnizori și subcontractanți ai acestora – și reducerea emisiilor din sectorul transporturilor; subliniază că trebuie accelerată concretizarea Alianței europene pentru baterii, pentru a exploata potențialul lanțului său valoric strategic, a mări șansele de a produce baterii inovatoare la nivel local și a recicla metalele în Europa, a crea valoare adăugată pentru Uniune, contribuind la competitivitatea industriei europene a autovehiculelor, și a facilita tranziția către un sistem electric decarbonizat; solicită mai multe investiții în trenuri de mare viteză și renovarea rețelelor feroviare interurbane, precum și în transportul public cu emisii zero sau mici; subliniază că mobilitatea ecologică trebuie promovară prin investiții în îmbunătățirea infrastructurii, cum ar fi înmulțirea stațiilor de încărcare; consideră că o densitate mai mare a stațiilor de încărcare va ajuta la extinderea semnificativă și mai rapidă a pieței vehiculelor electrice (VE), având un impact pozitiv asupra amprentei noastre ecologice și de carbon; roagă, prin urmare, Comisia să prezinte o strategie cuprinzătoare pentru proliferarea unei infrastructuri de încărcare rapidă a VE pentru a determina consumatorii să le folosească, oferindu-le certitudinea că această tehnologie are potențial și dându-le acces la o rețea densă de infrastructuri de încărcare compatibile, îndemnând-o să sprijine producția europeană de automobile; |
| --- | --- |

64.

| 65. | consideră că, pentru o tranziție energetică de succes, Europa va avea nevoie de o cantitate însemnată de energie cu emisii zero/scăzute de dioxid de carbon și din surse regenerabile la prețuri accesibile, care poate proveni și din țări terțe și cu utilizarea de infrastructuri de sprijin; solicită ca inițiativele strategice intraunionale și politica energetică să devină o prioritate în politica externă și de vecinătate a Uniunii, incluzând aici sprijinul financiar pentru alianțe pentru producția de hidrogen și energie din surse regenerabile; este de părere că aceste alianțe ar trebui incluse și în acordurile comerciale; subliniază importanța unor alianțe solide pentru a face față deficitului de resurse și materii prime; |
| --- | --- |

65.

| 66. | reamintește Planul general al UE din 2019 pentru o transformare competitivă a industriilor mari consumatoare de energie care gestionează perioada de tranziție menținând, totodată, competitivitatea industriilor europene și roagă Comisia să pună în practică recomandarea sa de a înlocui importurile din țări terțe care nu îndeplinesc suficient standardele de mediu și de a-i stimula pe partenerii comerciali internaționali ai UE să își propună obiective mai ambițioase în materie de climă; |
| --- | --- |

66.

| 67. | cere să se revizuiască schema UE de comercializare a certificatelor de emisii (EU ETS), în acord cu obiectivele pentru climă și cu un mecanism de ajustare la frontieră a emisiilor de dioxid de carbon (CBAM), pentru a contribui la relocalizarea inteligentă a producției și la scurtarea lanțurilor valorice; subliniază rolul potențial important al CBAM pentru a evita relocarea emisiilor de dioxid de carbon în afara UE; |
| --- | --- |

67.

| 68. | subliniază că peste jumătate din PIB-ul mondial depinde de natură și de serviciile pe care le furnizează aceasta, iar câteva sectoare depind chiar foarte mult de natură; constată că peste 90 % din declinul biodiversității și din deficitul de apă derivă din extracția și prelucrarea resurselor; subliniază că politica industrială europeană ar trebui să fie în armonie cu obiectivele Strategiei UE în domeniul biodiversității pentru 2030; |
| --- | --- |

68.

| 69. | subliniază că din perspectiva abordării „O singură sănătate”, conservarea ecosistemelor naturale este fundamentală pentru a satisface nevoile de bază ale umanității, cum ar fi apa potabilă, aerul curat și solurile fertile; cere să fie elaborați rapid indicatori fiabili pentru a evalua impactul asupra biodiversității și pentru a asigura reducerea progresivă a poluării, după cum se prevede în Strategia UE în domeniul biodiversității; |
| --- | --- |

69.

| 70. | subliniază că industria rămâne un factor major de poluare a mediului, care eliberează poluanți în aer, apă și sol; subliniază rolul Directivei privind emisiile industriale în stabilirea obligațiilor impuse uzinelor mari de a reduce la minimum poluanții eliberați în natură; așteaptă cu interes viitorul plan de acțiune privind reducerea la zero a poluării aerului, apei și solului, precum și revizuirea Directivei privind emisiile industriale, care ar trebui să ducă la o reducere semnificativă a poluării industriale; |
| --- | --- |

70.

| 71. | subliniază importanța dimensiunii regionale a politicii industriale, deoarece disparitățile economice dintre regiuni nu au dispărut, ba chiar riscă să se agraveze ca urmare a crizei provocate de coronavirus; insistă că pentru a preveni și atenua declinul regiunilor, planurile de redresare regională trebuie să ajute la succesul strategiilor de transformare sustenabilă și să combine programele de revitalizare economică cu programele active de stimulare a pieței de muncă; roagă Comisia să colaboreze strâns cu statele membre pentru a întocmi previziuni pe termen mediu și lung despre competențele necesare pe piața muncii; |
| --- | --- |

71.

| 72. | subliniază, în acest context, importanța fondurilor structurale și de investiții europene (fondurile ESI) pentru a sprijini crearea de locuri de muncă de calitate cu salarii decente, competitivitatea întreprinderilor, dezvoltarea economică durabilă și modernizarea și îmbunătățirea sistemelor de învățământ și formare și a sistemelor sanitare; |
| --- | --- |

72.

| 73. | avertizează că trebuie pus umărul la o tranziție echitabilă, favorabilă incluziunii și echitabilă și că trebuie remediate inegalitățile sociale și economice fără a se limita la recalificare și crearea de noi locuri de muncă în noi sectoare economice, astfel încât să avem grijă ca nimeni să nu fie lăsat în urmă și niciun lucrător să nu fie exclus de pe piața muncii; consideră că un mecanism bine conceput pentru o tranziție justă (MTJ), inclusiv un fond pentru o tranziție justă, va fi un instrument important pentru a facilita dubla tranziție și a atinge obiective climatice ambițioase; stăruie asupra ideii că pentru a garanta o tranziție mai incluzivă și a-i atenua impactul social, ar trebui cooptate toate părțile interesate locale, inclusiv reprezentanții societății civile și ai comunităților, în faza de concepere și implementare a planurilor pentru o tranziție justă; subliniază că investițiile în tehnologii sustenabile au un rol esențial în această privință, sprijinind dezvoltarea economică pe termen lung a economiilor regionale; subliniază că o finanțare consistentă a MTJ, inclusiv prin resurse bugetare suplimentare semnificative, ar fi un element-cheie pentru implementarea cu succes a Pactului verde european; |
| --- | --- |

73.

| 74. | crede că trebuie intensificată cooperarea interregională în sprijinul transformării sustenabile și digitale, precum în strategiile de specializare inteligentă, pentru a stimula ecosistemele regionale; solicită, prin urmare, Comisiei să sprijine dezvoltarea unor instrumente care pot oferi o foaie de parcurs clară regiunilor, cu o abordare adaptată situației fiecăreia, pentru a asigura supremația în sectorul industrial; |
| --- | --- |

74.

| 75. | consideră că transformarea industrială necesită depunerea unor eforturi mai mari în materie de cercetare și dezvoltare, precum și integrarea noilor cunoștințe și inovații în piețele existente și utilizarea lor pentru crearea de noi piețe; subliniază că inovarea este unul dintre motoarele ecosistemelor industriale de vârf și că acest lucru ar trebui să se traducă printr-un sprijin consolidat acordat inovării și capacității antreprenoriale în fiecare etapă a ciclului de inovare; subliniază că este necesară majorarea cheltuielilor pentru cercetare, în special pentru cercetarea publică de înaltă calitate și pentru dezvoltare și inovare, care sunt elemente-cheie pentru realizarea dublei tranziții, îmbunătățirea autonomiei strategice a Uniunii și creșterea competitivității pe termen lung; invită, în acest sens, statele membre să își respecte angajamentul de a investi 3 % din PIB în cercetare și dezvoltare, pentru ca Uniunea să își poată mențiune poziția de lider printre concurenții de la nivel mondial; regretă lipsa actuală de capacitate de inovare din cadrul IMM-urilor, cauzată de un deficit al capitalului de risc, de costurile și complexitatea procedurilor administrative, precum și de lipsa competențelor adecvate și dificultatea de a accede la informații; |
| --- | --- |

75.

| 76. | subliniază necesitatea de a majora bugetul pentru programele care stau la baza transformării industriale a Uniunii și reamintește, prin urmare, poziția Parlamentului care este favorabilă majorării bugetului Orizont Europa la 120 de miliarde EUR și asigurării coerenței programului cu obiectivele Uniunii privind neutralitatea climatică, precum și sprijinirii programelor InvestEU și Europa digitală prin intermediul unor instrumente de finanțare adecvate pentru introducerea pe piață a unor tehnologii și inovații revoluționare, promovând, de asemenea, sinergiile între sursele de finanțare regionale, naționale, europene și private; solicită un sprijin eficace pentru Consiliul European pentru Inovare (CEI) și Institutul European de Inovare și Tehnologie (EIT) și pentru consolidarea misiunilor acestora; insistă asupra faptului că o parte substanțială din fondurile disponibile pentru IMM-uri în cadrul programului Orizont Europa ar trebui să fie executată prin intermediul CEI și al părților colaborative ale programului, cu scopul de a crea noi soluții și de a stimula inovarea, atât graduală, cât și disruptivă; sprijină instituirea de parteneriate europene în cadrul programului Orizont Europa pentru a mobiliza investițiile din sectorul privat, pentru a promova transferul de cunoștințe, tehnologii și inovații de la centrele de cercetare și universități la procesul industrial, profitând de sistemul ecosistemelor industriale și pentru a sprijini redresarea economică și tranziția ecologică și digitală; invită, de asemenea, Comisia să se asigure că aceste parteneriate vor fi transparente și favorabile incluziunii pe tot parcursul punerii lor în aplicare, în special în ceea ce privește agenda lor de cercetare strategică și programele anuale de lucru; subliniază că ele ar trebui, de asemenea, să excludă toate conflictele de interese și să prezinte o valoare adăugată reală pentru societate; |
| --- | --- |

76.

| 77. | consideră, de asemenea, în acest sens, că o societate mai bine pregătită și mai rezilientă este esențială pentru gestionarea evenimentelor perturbatoare de la nivel european sau mondial și pentru oferirea unor răspunsuri politice cuprinzătoare și că investițiile coordonate în materie de cercetare și dezvoltare sunt esențiale în acest sens; invită, în acest scop, Comisia să sprijine crearea unui instrument specific pentru pregătirea în caz de pandemie și reziliența societății, deoarece această măsură ar crea condițiile pentru o mai bună coordonare la nivelul UE, ar identifica domeniile prioritare și ar lansa acțiuni care necesită cercetări medicale de înaltă calitate și investiții coordonate în cercetare și dezvoltare; |
| --- | --- |

77.

| 78. | evidențiază importanța unei industrii farmaceutice bazate pe cercetare, ca factor esențial pentru a asigura o producție de calitate și o aprovizionare cu medicamente la un preț abordabil pentru toți pacienții care au nevoie, importanța de a consolida inovarea, reziliența, accesibilitatea și reactivitatea în Uniune și de a contribui la abordarea provocărilor viitoare; reiterează necesitatea de a pune în aplicare un plan de atenuare a riscurilor de penurie a medicamentelor pentru a gestiona eventualele vulnerabilități și riscuri pentru lanțul de aprovizionare cu medicamente critice, de a garanta inovarea viitoare pentru a răspunde nevoilor nesatisfăcute încă și de a sprijini reziliența, capacitatea de reacție și disponibilitatea sistemelor de sănătate de a aborda provocările viitoare, inclusiv pandemiile; |
| --- | --- |

78.

| 79. | subliniază rolul tehnologiilor generice esențiale în consolidarea capacităților tehnologice și inovatoare în întreaga Uniune; invită Comisia să adapteze programul Orizont Europa și strategia sa industrială la dezvoltarea, extinderea și comercializarea tehnologiilor și a inovațiilor revoluționare în Uniune pentru a reduce decalajul dintre inovare și introducerea pe piață, oferind finanțare de risc pentru proiecte tehnologice și demonstrative aflate într-un stadiu incipient și dezvoltând lanțuri valorice timpurii pentru a sprijini, în primul rând, produsele, tehnologiile, procesele, serviciile și modelele comerciale la scară industrială, utilizabile pe piață, cu emisii scăzute sau cu emisii zero, regenerabile, eficace din punctul de vedere al utilizării resurselor și energiei și circulare și sprijinind, în același timp, dezvoltarea infrastructurilor de cercetare, cu scopul de a reduce decalajele existente între statele membre; încurajează Comisia și statele membre să dezvolte ghișee unice cu informații simplificate privind posibilitățile de finanțare pentru proiectele industriale demonstrative din domeniul tehnologiilor inovatoare; |
| --- | --- |

79.

| 80. | invită Comisia să examineze posibilitatea de a institui măsuri pentru a combate posibila pierdere de cunoștințe și de inovare în timpul crizei actuale, inclusiv prin instrumente care să sprijine întreprinderile care detașează temporar lucrători intelectuali în cadrul unor instituții publice de cercetare și în universități, pentru a permite cercetarea atât publică, cât și privată legată de prioritățile publice și pentru a menține locurile de muncă și capacitatea de inovare în perioada de criză; |
| --- | --- |

80.

| 81. | solicită Comisiei să dezvolte, împreună cu statele membre, un eventual stimulent fiscal pentru a impulsiona investițiile în domeniul cercetării și dezvoltării, care au scăzut din cauza crizei provocate de pandemia de COVID-19; |
| --- | --- |

81.

| 82. | invită Comisia să sprijine în continuare capacitatea întreprinderilor europene de a inova pe baza unui regim cuprinzător privind proprietatea intelectuală (PI), sporind flexibilitatea în acordarea licențelor, astfel încât să se mențină o protecție eficace pentru investițiile lor în cercetare și dezvoltare, să se asigure un profit echitabil și, în același timp, să se dezvolte în continuare standarde tehnologice deschise care să sprijine concurența și libertatea de alegere, precum și participarea industriei europene la dezvoltarea tehnologiilor esențiale; |
| --- | --- |

82.

| 83. | recunoaște că un cadru solid și echilibrat în ceea ce privește drepturile de proprietate intelectuală este un factor esențial care stă la baza competitivității europene, în vederea combaterii spionajului industrial și a contrafacerii și, prin urmare, invită Comisia să mențină și să consolideze acest cadru; subliniază necesitatea de a asigura paritatea cu SUA și China în ceea ce privește stimulentele pentru PI în domeniul științelor vieții pentru ca Europa să rămână o destinație atractivă pentru investițiile în domeniul cercetării și dezvoltării și pentru dezvoltarea industrială; invită Comisia să mențină și să dezvolte sistemul european de PI de anvergură mondială prin promovarea unei protecții solide a PI, a unor stimulente și mecanisme de recompensare pentru cercetare și dezvoltare, pentru a atrage investiții în dezvoltarea de inovații viitoare în beneficiul societății; salută anunțarea unui Plan de acțiune privind proprietatea intelectuală care ar putea facilita o contribuție europeană la dezvoltarea de standarde; sprijină producția și locurile de muncă durabile și îmbunătățirea atractivității și a reputației producției de înaltă calitate a Uniunii la nivel mondial; invită Comisia să încurajeze transferul de tehnologii climatice și de mediu esențiale către țările în curs de dezvoltare prin acordarea de licențe deschise pentru aceste tehnologii; |
| --- | --- |

83.

| 84. | solicită Comisiei să pună în aplicare, cât mai curând posibil, brevetul european cu efect unitar, așa cum este prevăzut în Acordul privind o instanță unică în materie de brevete din 19 februarie 2013; |
| --- | --- |

84.

| 85. | subliniază importanța unei guvernanțe generale cuprinzătoare și eficace pentru transformarea industrială, care să asigure coerența cu legislația și strategiile relevante ale UE, în special cu obiectivele Pactului verde european, ceea ce este decisiv pentru succesul său; salută identificarea de către Comisie a 14 ecosisteme și abordarea incluzivă care constă în reunirea tuturor actorilor care operează în cadrul unui lanț valoric, pentru a promova rolul de lider al Europei în sectoarele strategice și competitivitatea pe scena mondială; subliniază necesitatea de a se asigura că IMM-urile vor prospera în cadrul fiecărui ecosistem; subliniază necesitatea de a asigura transparența în ecosistemele industriale identificate, în special în ceea ce privește criteriile care trebuie respectate pentru a fi considerat ca făcând parte dintr-un ecosistem, defalcarea exactă pe tip de actor în fiecare ecosistem identificat și informațiile privind rezultatele și subiectele discutate, reamintind și rolul forumului industrial și al alianțelor în ceea ce privește aceste ecosisteme; subliniază că societatea civilă, organizațiile de consumatori și sindicatele ar trebui să participe în mod corespunzător la definirea strategiilor și priorităților industriale generale și sectoriale; subliniază că ecosistemele ar trebui să includă toate legăturile cu lanțurile valorice, inclusiv IMM-urile, și subliniază că IMM-urile joacă un rol esențial în crearea de alianțe industriale și în lanțurile lor de producție; subliniază necesitatea unor instrumente financiare adecvate pentru alianțe; |
| --- | --- |

85.

| 86. | consideră că ecosistemele vor fi componente-cheie ale următoarei revoluții industriale, încurajând o fabricație avansată și inteligentă și oferind surse de energie abordabile ca preț, curate, durabile și sigure, precum și infrastructura energetică necesară, transformând metodele de producție și de prestare a serviciilor; solicită realizarea unei analize a ecosistemelor pentru a evalua necesitățile fiecărui sector în vederea tranziției acestuia și pentru a ajuta la stabilirea unui plan de tranziție; consideră, în plus, că sprijinirea colaborării între industrie, mediul universitar, IMM-uri, întreprinderile nou-înființate și întreprinderile aflate în faza de extindere, sindicate, societatea civilă, organizațiile utilizatorilor finali și toate celelalte părți interesate va fi esențială pentru soluționarea disfuncționalităților pieței și pentru reducerea distanței care separă o idee de realizarea sa, asigurând în același timp protecția lucrătorilor, inclusiv în domenii care nu sunt încă acoperite de interese industriale, dar care au o valoare adăugată ridicată pentru societate; solicită o guvernanță a acestor ecosisteme care să integreze toate părțile interesate relevante din cadrul sectoarelor industriale care sunt esențiale pentru realizarea tranziției verzi și digitale; consideră că ecosistemele ar trebui să joace un rol în definirea soluțiilor și a măsurilor care urmează să fie adoptate în vederea punerii în aplicare a strategiei industriale europene și a sprijinirii unor lanțuri valorice europene solide, care sunt esențiale pentru dubla tranziție ecologică și digitală; |
| --- | --- |

86.

| 87. | subliniază că investițiile în lanțurile valorice esențiale vor juca un rol capital în conservarea viitoarei noastre autonomii strategice; consideră că este necesar să se acorde prioritate investițiilor în sectoarele industriale care au o importanță vitală pentru autonomia noastră strategică, cum ar fi securitatea, apărarea, tehnologiile relevante pentru climă, suveranitatea alimentară și sănătatea; reiterează, în special, faptul că industria farmaceutică joacă un rol important pentru a garanta că inovarea viitoare abordează nevoile nesatisfăcute încă și pentru a sprijini reziliența, reactivitatea și capacitatea sistemelor de sănătate de a face față provocărilor viitoare, inclusiv pandemiilor; |
| --- | --- |

87.

| 88. | subliniază importanța industriei energiei din surse regenerabile ca sector strategic pentru a consolida avantajul competitiv al Uniunii, pentru a obține reziliența pe termen lung și pentru a asigura securitatea energetică, consolidând, în același timp, forța industrială; subliniază, în plus, contribuția sectorului energiei din surse regenerabile la crearea de noi locuri de muncă la nivel local și de oportunități de afaceri, în special pentru IMM-uri, și la dinamizarea producției de echipamente, precum și la reducerea costurilor energiei și la îmbunătățirea competitivității din punctul de vedere al costurilor; |
| --- | --- |

88.

| 89. | subliniază că sectorul autovehiculelor a fost puternic afectat de criza provocată de pandemia de COVID-19, care a forțat întreprinderile și lucrătorii să se adapteze rapid la modificările ofertei și la noile cerințe în materie de sănătate și siguranță, pe lângă procesul de transformare prin care trecea deja sectorul înainte de pandemie; este de părere că tranziția către o mobilitate inteligentă și mai curată este esențială, deoarece ne îndreptăm către o economie neutră din punct de vedere climatic, digitală și mai rezilientă, și că acest lucru ar trebui, de asemenea, să fie considerat drept o oportunitate de a genera o creștere economică verde și locuri de muncă curate, bazate pe avantajul competitiv mondial al industriei europene în domeniul tehnologiilor vehiculelor; invită Comisia să stabilească priorități în materie de cercetare și inovare, digitalizare și sprijinul pentru startup-uri, microîntreprinderi și întreprinderile mici și mijlocii, inclusiv în sectorul autovehiculelor; |
| --- | --- |

89.

| 90. | subliniază că sectorul turismului a fost, de asemenea, afectat puternic de criza COVID-19 și invită Comisia să stabilească priorități legate de sprijinirea și promovarea redresării sectorului, având în vedere contribuția sa la PIB-ul UE și la competitivitatea Uniunii; invită Comisia să promoveze cooperarea între statele membre și regiuni pentru crea posibilități pentru noi investiții și noi inovații, în vederea realizării unui ecosistem european turistic durabil, inovator și rezilient, care să protejeze drepturile lucrătorilor și ale consumatorilor; |
| --- | --- |

90.

| 91. | subliniază potențialul sectoarelor cultural și creativ de a impulsiona inovarea, acționând drept catalizatori ai schimbării în alte sectoare și stimulând invențiile și progresul; observă că sectoarele economice inovatoare depind tot mai mult de creativitate pentru a-și menține avantajul competitiv; ia act, de asemenea, de faptul că, odată cu apariția unor modele de afaceri mai complexe, creative și interconectate, sectoarele cultural și creativ devin din ce în ce mai mult o componentă esențială a aproape fiecărui produs și serviciu; consideră, prin urmare, că Europa ar trebui să se bazeze pe bunurile sale creative și culturale și invită Comisia și statele membre să acorde o atenție suficientă sectoarelor cultural și creativ pentru a elabora un cadru de politică industrială cuprinzător, coerent și pe termen lung, care să includă accesul la finanțare și la programe de finanțare; |
| --- | --- |

91.

| 92. | subliniază importanța politicii spațiale europene, în special pentru a îmbunătăți capacitățile spațiale industriale europene și a debloca potențialul sinergiilor cu alte sectoare și politici-cheie, îndeosebi pentru a dezvolta tehnologii de ultimă generație și a însoți transformarea industrială; |
| --- | --- |

92.

| 93. | menționează contribuția industriei chimice la numeroase lanțuri valorice strategice și la crearea de tehnologii și de soluții circulare, neutre în ceea ce privește emisiile de carbon și eficiente din punctul de vedere al utilizării resurselor; solicită o politică sustenabilă privind produsele chimice, aliniată la strategia industrială; |
| --- | --- |

93.

| 94. | invită Agenția Europeană de Mediu să elaboreze, împreună cu Agenția Europeană pentru Produse Chimice, un raport privind produsele chimice care se află în mediul înconjurător în Europa; consideră că raportul ar trebui să evalueze caracterul sistemic al substanțelor chimice periculoase din cadrul sistemelor de producție și de consum din Europa, utilizarea acestora în produse, prezența lor în mediul înconjurător din Europa și efectele nocive ale acestora asupra sănătății umane și a ecosistemelor; |
| --- | --- |

94.

| 95. | subliniază că este esențial să dispunem de un sector al dispozitivelor medicale și farmaceutice performant și competitiv, care să garanteze pacienților europeni un acces durabil la medicamente și un nivel ridicat în materie de îngrijiri de sănătate în Uniune; consideră că Comisia ar trebui să faciliteze dialogul cu statele membre și cu toate părțile interesate relevante prin crearea unui forum farmaceutic, supravegheat de Agenția Europeană pentru Medicamente (EMA), pentru a permite o dezbatere cuprinzătoare privind, printre altele, sustenabilitatea în domeniul farmaceutic și introducerea de noi tehnologii în sistemele de sănătate; subliniază că acest forum ar trebui să ia în considerare diferitele abordări naționale în materie de stabilire a prețurilor și de rambursare, precum și investițiile și organizarea din domeniul asistenței medicale; |
| --- | --- |

95.

| 96. | consideră că achizițiile publice sunt un vector esențial al transformării industriale; invită Comisia să analizeze cum ar putea să se utilizeze pe deplin pârghiile cheltuielilor publice și investițiilor pentru a atinge obiective strategice, inclusiv consolidând sustenabilitatea și plasând contractele de achiziții publice în centrul planului european de redresare economică, acordând prioritate cererii de produse și bunuri ecoinovatoare, durabile și care prezintă un bun raport calitate-preț, încurajând această cerere, precum și permițând relocalizarea în sectoare strategice esențiale, cum ar fi sectorul produselor legate de sănătate, sectorul agricol și cel al tehnologiilor bazate pe surse regenerabile de energie și promovând lanțuri de aprovizionare mai scurte și mai sustenabile; invită Comisia și autoritățile publice să analizeze condițiile necesare pentru a face ca durabilitatea să fie o condiție obligatorie în domeniul achizițiilor publice, pe baza unor criterii ecologice, sociale și etice, inclusiv a amprentei de carbon, a conținutului reciclat și a condițiilor de muncă pe parcursul întregului ciclu de viață al produselor, precum și să sensibilizeze în mai mare măsură cu privire la programele existente care vizează promovarea serviciilor verzi și să îmbunătățească utilizarea acestora; insistă asupra faptului că IMM-urile ar trebui să aibă o șansă echitabilă de a participa la achizițiile publice; solicită autorităților contractante să utilizeze sistematic o abordare bazată pe cel mai bun raport calitate-preț pe toată durată de viață a produselor și a serviciilor; le încurajează să folosească dispoziția (articolul 85 din Directiva privind utilitățile publice) care le permite să respingă oferte în cazul în care proporția produselor originare din țări terțe depășește 50 % din valoarea totală a produselor care constituie oferta; |
| --- | --- |

96.

| 97. | recunoaște contribuția standardizării la piața unică europeană și la creșterea bunăstării economice, societale și de mediu, inclusiv a sănătății și siguranței consumatorilor și a lucrătorilor; subliniază necesitatea de a elabora, evalua și utiliza standarde armonizate pentru a sprijini industriile care produc în mod eficient, sigur, circular, durabil și reproductibil și care asigură un nivel înalt de calitate; |
| --- | --- |

97.

| 98. | invită Comisia să adopte un sistem solid de indicatori-cheie de performanță pentru a analiza impactul ex ante al regulamentelor și instrumentelor Uniunii și posibilele investiții necesare, precum și pentru a monitoriza progresele și rezultatele, luând în considerare dimensiunea IMM-urilor; subliniază că sistemul de indicatori-cheie de performanță ar trebui să se bazeze pe obiective care sunt specifice, măsurabile, abordabile, relevante și încadrate în timp; |
| --- | --- |

98.

| 99. | invită Comisia să își consolideze practica de evaluare a impactului și să se asigure că, înainte de a prezenta noi propuneri legislative sau de a adopta noi măsuri, aceasta efectuează o evaluare de impact detaliată a costurilor potențiale de asigurare a conformității, a impactului asupra ocupării forței de muncă, a sarcinilor și a beneficiilor potențiale pentru cetățenii, sectoarele și întreprinderile din Europa, inclusiv pentru IMM-uri; consideră că evaluarea legislației și a măsurilor Uniunii ar trebui să se concentreze mai mult pe punerea în aplicare în statele membre și pe ceea ce se întâmplă atunci când legislația Uniunii este pusă în aplicare și interpretată într-un mod care creează obstacole administrative inutile și neașteptate atât pentru IMM-uri, cât și pentru întreprinderile mai mari; invită Comisia să favorizeze coerența în materie de reglementare și să aibă în vedere o reglementare inteligentă, menită să reducă sarcinile birocratice fără a submina eficacitatea legislației sau a reduce standardele sociale și de mediu, în special atunci când industria tradițională trebuie să se adapteze din cauza deciziilor de reglementare; consideră că măsurile de digitalizare și decarbonizare ar trebui concepute în așa fel încât să ofere oportunități întreprinderilor, inclusiv IMM-urilor, și să reducă la minimum sarcina asupra sectorului afectat; |
| --- | --- |

99.

| 100. | se așteaptă ca strategia industrială să nu creeze sarcini de reglementare inutile pentru întreprinderi, în special pentru IMM-uri, și să aplice principiul numărului constant, cu scopul de a identifica, ori de câte ori noile dispoziții introduc costuri de asigurare a conformității, dispozițiile existente care trebuie abrogate sau revizuite, garantând astfel că costurile de asigurare a conformității într-un anumit sector nu cresc, fără a aduce atingere prerogativelor colegislatorilor; consideră că o astfel de propunere trebuie să se bazeze pe dovezi, să fi făcut obiectul unei consultării largi, să garanteze eficacitatea legislației și respectarea normelor sociale și de mediu și să demonstreze beneficiile clare ale unei acțiuni europene; este de părere că UE trebuie să-și consolideze principiile bazate pe ideea unei „implicări cât mai mari în chestiuni majore și cât mai mici în cele de mai mică importanță”, pentru a asigura mai bine proporționalitatea; |
| --- | --- |

100.

| 101. | subliniază că administrația publică ar trebui să joace un rol esențial în asigurarea unui mediu economic favorabil întreprinderilor și în reducerea sarcinii administrative a întreprinderilor, asigurând, în același timp, aplicarea deplină a standardelor etice, sociale, de mediu și de transparență ale Uniunii și a normelor privind siguranța lucrătorilor; consideră că instrumentele de guvernare electronică, politicile în materie de inovare digitală și dezvoltarea competențelor digitale ar trebui promovate în cadrul sectorului public și în rândul angajaților acestuia; invită Comisia să asigure schimbul de bune practici naționale și regionale în domeniu, cu o referire specifică la gestionarea publică a competitivității economice; |
| --- | --- |

101.

| 102. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

102.

---

(1)  Texte adoptate, P9_TA(2020)0124.

(2)  Texte adoptate, P9_TA(2020)0054.

(3)  Texte adoptate, P9_TA(2020)0005.

(4)  Texte adoptate, P9_TA(2019)0102.

(5)  JO C 334, 19.9.2018, p. 124.

(6)  JO C 307, 30.8.2018, p. 163.

(7)  JO C 11, 12.1.2018, p. 55.

(8)  JO C 215, 19.6.2018, p. 21.

(9)  JO C 238, 6.7.2018, p. 28.

(10)  JO C 482, 23.12.2016, p. 89.

---

| 20.10.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 425/63 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 425/63

---

P9_TA(2020)0322

Consecințele epidemiei de COVID-19 în materie de politică externă

Rezoluția Parlamentului European din 25 noiembrie 2020 referitoare la consecințele epidemiei de COVID-19 în materie de politică externă (2020/2111(INI))

(2021/C 425/07)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE),

| — | având în vedere comunicarea comună a Comisiei și a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate din 8 aprilie 2020 privind răspunsul UE pe plan mondial la COVID-19 (JOIN(2020)0011), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea comună a Comisiei și a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate din 8 aprilie 2020 privind răspunsul UE pe plan mondial la COVID-19 (JOIN(2020)0011),

| — | având în vedere propunerea Comisiei de decizie a Parlamentului European și a Consiliului din 22 aprilie 2020 privind acordarea de asistență macrofinanciară partenerilor vizați de politica de extindere și de politica de vecinătate în contextul crizei provocate de pandemia de COVID-19 (COM(2020)0163), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei de decizie a Parlamentului European și a Consiliului din 22 aprilie 2020 privind acordarea de asistență macrofinanciară partenerilor vizați de politica de extindere și de politica de vecinătate în contextul crizei provocate de pandemia de COVID-19 (COM(2020)0163),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 29 aprilie 2020 intitulată „Sprijinirea Balcanilor de Vest pentru combaterea COVID-19 și redresarea post-pandemică, Contribuția Comisiei în perspectiva reuniunii liderilor UE și ai Balcanilor de Vest din 6 mai 2020” (COM(2020)0315), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 29 aprilie 2020 intitulată „Sprijinirea Balcanilor de Vest pentru combaterea COVID-19 și redresarea post-pandemică, Contribuția Comisiei în perspectiva reuniunii liderilor UE și ai Balcanilor de Vest din 6 mai 2020” (COM(2020)0315),

| — | având în vedere declarația din 5 mai 2020 a Înaltului Reprezentant, Josep Borrell, în numele Uniunii Europene, referitoare la drepturile omului în timpul pandemiei de coronavirus, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația din 5 mai 2020 a Înaltului Reprezentant, Josep Borrell, în numele Uniunii Europene, referitoare la drepturile omului în timpul pandemiei de coronavirus,

| — | având în vedere Rezoluția 2532(2020) a Consiliului de Securitate al ONU privind încetarea ostilităților în contextul pandemiei de coronavirus (COVID-19) și exprimarea sprijinului pentru António Guterres, secretarul general al Organizației Națiunilor Unite (ONU), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția 2532(2020) a Consiliului de Securitate al ONU privind încetarea ostilităților în contextul pandemiei de coronavirus (COVID-19) și exprimarea sprijinului pentru António Guterres, secretarul general al Organizației Națiunilor Unite (ONU),

| — | având în vedere solicitarea Înaltului Comisar al ONU pentru drepturile omului, Michelle Bachelet, de a reevalua impactul regimurilor de sancțiuni economice extinse în contextul pandemiei de COVID-19, |
| --- | --- |

—

având în vedere solicitarea Înaltului Comisar al ONU pentru drepturile omului, Michelle Bachelet, de a reevalua impactul regimurilor de sancțiuni economice extinse în contextul pandemiei de COVID-19,

| — | având în vedere comunicarea comună a Comisiei și a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate din 10 iunie 2020, intitulată „Combaterea dezinformării în legătură cu COVID-19 – Asigurarea unei informări corecte” (JOIN(2020)0008), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea comună a Comisiei și a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate din 10 iunie 2020, intitulată „Combaterea dezinformării în legătură cu COVID-19 – Asigurarea unei informări corecte” (JOIN(2020)0008),

| — | având în vedere actualizarea raportului special al Serviciului European de Acțiune Externă (SEAE) intitulat Short assessment of narratives and disinformation around the Covid-19 pandemic (Succintă evaluare a discursurilor și a dezinformării în contextul pandemiei de COVID-19) din 1 aprilie 2020 și 20 mai 2020, |
| --- | --- |

—

având în vedere actualizarea raportului special al Serviciului European de Acțiune Externă (SEAE) intitulat Short assessment of narratives and disinformation around the Covid-19 pandemic (Succintă evaluare a discursurilor și a dezinformării în contextul pandemiei de COVID-19) din 1 aprilie 2020 și 20 mai 2020,

| — | având în vedere discursul Președintei Comisiei Europene Ursula von der Leyen din 16 septembrie 2020 privind starea Uniunii, |
| --- | --- |

—

având în vedere discursul Președintei Comisiei Europene Ursula von der Leyen din 16 septembrie 2020 privind starea Uniunii,

| — | având în vedere orientările Comisiei din 25 martie 2020 privind protejarea activelor și a tehnologiei europene cruciale în contextul crizei actuale, |
| --- | --- |

—

având în vedere orientările Comisiei din 25 martie 2020 privind protejarea activelor și a tehnologiei europene cruciale în contextul crizei actuale,

| — | având în vedere nota consultativă a Comisiei din 16 iunie 2020 intitulată „O politică comercială reînnoită pentru o Europă mai puternică”, |
| --- | --- |

—

având în vedere nota consultativă a Comisiei din 16 iunie 2020 intitulată „O politică comercială reînnoită pentru o Europă mai puternică”,

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 8 iunie 2020 privind Răspunsul pe plan mondial al Echipei Europa la pandemia de COVID-19, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 8 iunie 2020 privind Răspunsul pe plan mondial al Echipei Europa la pandemia de COVID-19,

| — | având în vedere concluziile Consiliului European din 17-21 iulie 2020 privind planul de redresare și cadrul financiar multianual pentru perioada 2021-2027, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului European din 17-21 iulie 2020 privind planul de redresare și cadrul financiar multianual pentru perioada 2021-2027,

| — | având în vedere Strategia globală pentru politica externă și de securitate a Uniunii Europene din 28 iunie 2016, |
| --- | --- |

—

având în vedere Strategia globală pentru politica externă și de securitate a Uniunii Europene din 28 iunie 2016,

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 13 iulie 2020 privind prioritățile UE prezentate cu ocazia celei de-a 75-a Adunări Generale a Organizației Națiunilor Unite, desfășurate sub tema „Promovarea multilateralismului și a unei Organizații puternice și eficiente a Națiunilor Unite care produce rezultate pentru toți”, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 13 iulie 2020 privind prioritățile UE prezentate cu ocazia celei de-a 75-a Adunări Generale a Organizației Națiunilor Unite, desfășurate sub tema „Promovarea multilateralismului și a unei Organizații puternice și eficiente a Națiunilor Unite care produce rezultate pentru toți”,

| — | având în vedere declarația din 30 martie 2020 a copreședinților Adunării Parlamentare Euro-Latinoamericane (EUAL) privind pandemia de COVID-19, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația din 30 martie 2020 a copreședinților Adunării Parlamentare Euro-Latinoamericane (EUAL) privind pandemia de COVID-19,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 17 aprilie 2020 referitoare la acțiunea coordonată a UE pentru combaterea pandemiei de COVID-19 și a consecințelor sale (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 17 aprilie 2020 referitoare la acțiunea coordonată a UE pentru combaterea pandemiei de COVID-19 și a consecințelor sale (1),

| — | având în vedere Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă, așa cum a fost adoptată de Adunarea Generală a Organizației Națiunilor Unite la 25 septembrie 2015, precum și obiectivele de dezvoltare durabilă (ODD), |
| --- | --- |

—

având în vedere Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă, așa cum a fost adoptată de Adunarea Generală a Organizației Națiunilor Unite la 25 septembrie 2015, precum și obiectivele de dezvoltare durabilă (ODD),

| — | având în vedere rezoluția sa din 11 decembrie 2018 conținând recomandări adresate Comisiei privind vizele umanitare (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 11 decembrie 2018 conținând recomandări adresate Comisiei privind vizele umanitare (2),

| — | având în vedere Liniile directoare ale UE din 8 decembrie 2008 privind violența împotriva femeilor și fetelor și combaterea tuturor formelor de discriminare la adresa lor, |
| --- | --- |

—

având în vedere Liniile directoare ale UE din 8 decembrie 2008 privind violența împotriva femeilor și fetelor și combaterea tuturor formelor de discriminare la adresa lor,

| — | având în vedere Codul de bună conduită electorală al Comisiei de la Veneția, |
| --- | --- |

—

având în vedere Codul de bună conduită electorală al Comisiei de la Veneția,

| — | având în vedere rapoartele anuale ale Consiliului către Parlamentul European privind politica externă și de securitate comună, |
| --- | --- |

—

având în vedere rapoartele anuale ale Consiliului către Parlamentul European privind politica externă și de securitate comună,

| — | având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe (A9-0204/2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe (A9-0204/2020),

| A. | întrucât virusul SARS-CoV-2 a provocat o pandemie la nivel mondial care afectează milioane de vieți, generând o criză globală de sănătate, economică, socială și umanitară fără precedent, creând tensiuni sistemice de guvernanță globală, cu consecințe profunde și pe termen lung pentru relațiile internaționale, care afectează aspecte esențiale ale politicii externe și ale securității și apărării UE, atât în interiorul, cât și în afara Uniunii Europene; întrucât UE a fost ținta unor acțiuni de dezinformare, a unor atacuri cibernetice și a altor tipuri de interferențe rău-intenționate din partea unor terți, care vizează destabilizarea instituțiilor UE și a statelor membre; |
| --- | --- |

A.

întrucât virusul SARS-CoV-2 a provocat o pandemie la nivel mondial care afectează milioane de vieți, generând o criză globală de sănătate, economică, socială și umanitară fără precedent, creând tensiuni sistemice de guvernanță globală, cu consecințe profunde și pe termen lung pentru relațiile internaționale, care afectează aspecte esențiale ale politicii externe și ale securității și apărării UE, atât în interiorul, cât și în afara Uniunii Europene; întrucât UE a fost ținta unor acțiuni de dezinformare, a unor atacuri cibernetice și a altor tipuri de interferențe rău-intenționate din partea unor terți, care vizează destabilizarea instituțiilor UE și a statelor membre;

| B. | întrucât pandemia afectează în mod disproporționat cele mai vulnerabile țări și întrucât unele țări nu au reacționat și nu au luat măsuri de securitate adecvate și rapide pentru a reduce răspândirea bolii; întrucât guvernul chinez a minimizat importanța epidemiei de COVID-19 la izbucnirea acesteia; întrucât discursurile care se referă mai degrabă la caracteristicile geografice și nu la terminologia medicală atunci când menționează boala COVID-19 sunt stigmatizate; întrucât virusul a ucis aproximativ un milion de persoane la nivel mondial și a demonstrat că numai prin coordonare și solidaritate între țări poate fi ținut sub control și îi pot fi atenuate efectele; |
| --- | --- |

B.

întrucât pandemia afectează în mod disproporționat cele mai vulnerabile țări și întrucât unele țări nu au reacționat și nu au luat măsuri de securitate adecvate și rapide pentru a reduce răspândirea bolii; întrucât guvernul chinez a minimizat importanța epidemiei de COVID-19 la izbucnirea acesteia; întrucât discursurile care se referă mai degrabă la caracteristicile geografice și nu la terminologia medicală atunci când menționează boala COVID-19 sunt stigmatizate; întrucât virusul a ucis aproximativ un milion de persoane la nivel mondial și a demonstrat că numai prin coordonare și solidaritate între țări poate fi ținut sub control și îi pot fi atenuate efectele;

| C. | întrucât UE are responsabilitatea de a acționa ca actor mondial și de a-și adapta prioritățile și politicile, inclusiv politica externă, în concordanță cu schimbarea situației geopolitice din lume și cu lupta mondială împotriva COVID-19; întrucât UE trebuie să își asume rolul de lider într-o manieră previzibilă și respectându-și angajamentul față de libertățile fundamentale și statul de drept ca parte a eforturilor multilaterale și internaționale și în acord cu poziția sa în cadrul economiei mondiale; întrucât criza provocată de pandemia de COVID-19 a subliniat încă o dată necesitatea de a consolida multilateralismul și ordinea bazată pe norme pentru a face mai bine față provocărilor globale; |
| --- | --- |

C.

întrucât UE are responsabilitatea de a acționa ca actor mondial și de a-și adapta prioritățile și politicile, inclusiv politica externă, în concordanță cu schimbarea situației geopolitice din lume și cu lupta mondială împotriva COVID-19; întrucât UE trebuie să își asume rolul de lider într-o manieră previzibilă și respectându-și angajamentul față de libertățile fundamentale și statul de drept ca parte a eforturilor multilaterale și internaționale și în acord cu poziția sa în cadrul economiei mondiale; întrucât criza provocată de pandemia de COVID-19 a subliniat încă o dată necesitatea de a consolida multilateralismul și ordinea bazată pe norme pentru a face mai bine față provocărilor globale;

| D. | întrucât pandemia și efectele sale economice și sociale pot contribui în continuare la revendicările politice care decurg din inegalitatea și marginalizarea percepute; întrucât declinul economic mondial a avut un impact deosebit de grav asupra celor mai vulnerabile economii; întrucât pandemia de COVID-19 a exacerbat problema persistentă a deficitelor de medicamente la nivel global, cu consecințe acute în țările în curs de dezvoltare; |
| --- | --- |

D.

întrucât pandemia și efectele sale economice și sociale pot contribui în continuare la revendicările politice care decurg din inegalitatea și marginalizarea percepute; întrucât declinul economic mondial a avut un impact deosebit de grav asupra celor mai vulnerabile economii; întrucât pandemia de COVID-19 a exacerbat problema persistentă a deficitelor de medicamente la nivel global, cu consecințe acute în țările în curs de dezvoltare;

| E. | întrucât pandemia a agravat situația umanitară critică a persoanelor vulnerabile, în special în zonele de conflict, în taberele de refugiați și în statele fragile, precum și în rândul comunităților indigene; întrucât UE a reiterat apelul lansat de ONU la încetarea imediată a focului la nivel mondial și la relaxarea sancțiunilor în contextul pandemiei, astfel încât să se asigure că sunt livrate echipamentele și materialele esențiale necesare pentru combaterea coronavirusului; întrucât asistăm, în consecință, la un declin al libertăților și al democrației la nivel mondial, ceea ce pune și mai multe presiuni asupra unei ordini multilaterale aflate deja în criză; |
| --- | --- |

E.

întrucât pandemia a agravat situația umanitară critică a persoanelor vulnerabile, în special în zonele de conflict, în taberele de refugiați și în statele fragile, precum și în rândul comunităților indigene; întrucât UE a reiterat apelul lansat de ONU la încetarea imediată a focului la nivel mondial și la relaxarea sancțiunilor în contextul pandemiei, astfel încât să se asigure că sunt livrate echipamentele și materialele esențiale necesare pentru combaterea coronavirusului; întrucât asistăm, în consecință, la un declin al libertăților și al democrației la nivel mondial, ceea ce pune și mai multe presiuni asupra unei ordini multilaterale aflate deja în criză;

| F. | întrucât în întreaga lume femeile care au parteneri de viață violenți au fost nevoite să rămână acasă, unde au fost la cheremul agresorilor lor pentru perioade mai lungi de timp; întrucât, în timp ce liniile telefonice de asistență și adăposturile pentru victimele violenței domestice din întreaga lume raportează o creștere a apelurilor de ajutor, în anumite țări rapoartele privind actele de violență în familie și apelurile de urgență au crescut cu peste 25 % de la adoptarea măsurilor de distanțare socială, |
| --- | --- |

F.

întrucât în întreaga lume femeile care au parteneri de viață violenți au fost nevoite să rămână acasă, unde au fost la cheremul agresorilor lor pentru perioade mai lungi de timp; întrucât, în timp ce liniile telefonice de asistență și adăposturile pentru victimele violenței domestice din întreaga lume raportează o creștere a apelurilor de ajutor, în anumite țări rapoartele privind actele de violență în familie și apelurile de urgență au crescut cu peste 25 % de la adoptarea măsurilor de distanțare socială,

| 1. | afirmă că pandemia mondială de COVID-19 este un factor de schimbare în mediul internațional, un multiplicator de risc și un catalizator al schimbării ordinii mondiale; subliniază importanța fundamentală a consolidării rezilienței interne a UE, a dezvoltării de noi parteneriate și a consolidării viziunii sale multilateraliste la scară mondială, cu un răspuns ferm și coordonat de politică externă; |
| --- | --- |

1.

| 2. | salută inițiativele Echipa Europa și răspunsul mondial la criza provocată de coronavirus, care ajută țările partenere să abordeze impactul coronavirusului asupra coordonării transfrontaliere; salută coordonarea UE cu G7, G20, ONU, Organizația Mondială a Sănătății (OMS), Programul Alimentar Mondial și alți parteneri internaționali, care contribuie la promovarea unui răspuns global coerent și incluziv la pandemie, la atenuarea impactului mai larg asupra societăților și a economiilor și la reducerea riscului de destabilizare; |
| --- | --- |

2.

| 3. | regretă lipsa unei poziții de lider la nivel mondial și a unui răspuns internațional coordonat în gestionarea crizei provocate de pandemia de COVID-19; condamnă nedezvăluirea unor informații critice; respinge urmărirea unor soluții izolaționiste; obiectează vehement față de intensificarea naționalismului autoritar, a campaniilor de dezinformare susținute de stat și a promovării unor discursuri false care provoacă neîncredere și subminează societățile democratice și cooperarea internațională și ridică semne de întrebare cu privire la rolul UE în lume; subliniază că cooperarea la nivel mondial, o abordare globală incluzivă și o coordonare globală sunt esențiale pentru a aborda în mod eficace criza sanitară mondială și alte amenințări de la nivel mondial; |
| --- | --- |

3.

| 4. | subliniază că, în pofida pandemiei de COVID-19, țările partenere ale UE nu ar trebui să se abată, pe parcursul procesului legislativ, de la calea reformelor, ar trebui să ia în serios lupta împotriva corupției și să se angajeze să respecte și să pună în aplicare drepturile fundamentale ale omului și ale minorităților în conformitate cu obligațiile și angajamentele lor internaționale; |
| --- | --- |

4.

| 5. | regretă că unele guverne și unii lideri politici de pe glob utilizează criza ca pe o oportunitate de a-și atribui puteri excesive și de a-și urmări propriile agende politice prin limitarea drepturilor omului, subminarea standardelor democratice, slăbirea statului de drept, diminuarea rolului parlamentelor, limitarea libertății mass-mediei, incitarea la campanii de ură împotriva grupurilor minoritare, lansarea unor campanii de dezinformare care amenință reformele și valorile proeuropene, și prejudicierea cooperării internaționale; insistă că orice stare de urgență trebuie să conțină o clauză de reziliere; își exprimă preocuparea cu privire la faptul că demonstrațiile de protest împotriva restricțiilor legate de coronavirus care au loc în diferite orașe din întreaga lume sunt adesea infiltrate și manipulate de către grupuri extremiste, manifestanții susținând că virusul este o farsă; |
| --- | --- |

5.

| 6. | deplânge faptul că consecințele pandemiei de COVID-19 au exacerbat inegalitățile socioeconomice la nivel mondial și au afectat în mod disproporționat persoanele cele mai sărace și persoanele din categoriile cele mai dezavantajate, marginalizate și neprotejate, inclusiv migranții; condamnă toate formele de excludere și discriminare ale persoanelor infectate cu COVID-19 și invită țările terțe și statele membre ale UE să atenueze efectele sociale ale pandemiei; |
| --- | --- |

6.

| 7. | invită Vicepreședintele Comisiei/Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (VP/ÎR) să reexamineze Strategia globală din 2016, dat fiind impactul global al crizei, reflectând aceste schimbări geopolitice, pentru a asigura o acțiune mai strategică a UE și faptul că UE joacă rolul care îi revine în apărarea, promovarea și dezvoltarea ordinii mondiale multilaterale create după cel de-al Doilea Război Mondial, și să includă sprijinul democrației și protecția drepturilor omului ca prioritate a Echipei Europa, implicând Parlamentul European în această sarcină prin instrumentele și mecanismele sale existente de sprijinire a democrației și a statului de drept; |
| --- | --- |

7.

Un echilibru geopolitic schimbat după COVID-19

| 8. | constată cu preocupare că concurența geopolitică și tensiunile s-au intensificat ca urmare a pandemiei de COVID-19 și recunoaște că Uniunea Europeană nu și-a definit încă poziția în acest nou mediu geopolitici; este de acord cu faptul că lumea post COVID-19 va fi fundamental diferită și va avea consecințe importante asupra politicii externe a UE și consideră că pandemia de COVID-19 a confirmat necesitatea unei politici externe și de securitate a UE mai puternice și mai eficiente; |
| --- | --- |

8.

| 9. | insistă că parteneriatul transatlantic ar trebui să fie revigorat pentru a lupta mai eficace împotriva pandemiei și a altor provocări internaționale majore, cum ar fi schimbările climatice; recunoaște necesitatea de a găsi o nouă metodă de cooperare între UE și SUA, bazată pe respect reciproc și pe o agendă comună de promovare a multilateralismului, a justiției internaționale, a statului de drept și a drepturilor omului împotriva ambițiilor naționaliste, autoritare și hegemonice; |
| --- | --- |

9.

| 10. | consideră că, în acest context în schimbare, UE trebuie să își intensifice prezența și să conducă prin puterea exemplului, promovând soluții multilaterale, colaborând cu organizațiile internaționale, în special ONU și agențiile sale, OMS, Banca Mondială, Fondul Monetar Internațional (FMI) și organizațiile regionale internaționale, cum ar fi NATO, urmărind o cooperare mai strânsă cu țările care împărtășesc aceeași viziune, inclusiv din emisfera sudică, promovând colaborarea între regimurile democratice și consolidând valorile democratice; reamintește că pandemia a scos în evidență necesitatea de a colabora pentru a găsi soluții comune la problemele care privesc întreaga omenire; |
| --- | --- |

10.

Statele Unite

| 11. | este preocupat de lipsa de cooperare din partea guvernului Statelor Unite ale Americii, de reticența acestuia în a-și asuma un rol de lider în combaterea COVID-19 și de neparticiparea sa la inițiative comune privind vaccinurile; consideră că faptele alternative și informațiile false care neagă gravitatea pandemiei au indus considerabil în eroare în lupta comună împotriva virusului; solicită atât UE, cât și SUA să consolideze cooperarea și solidaritatea pe baza unei abordări orientate către știință în lupta comună împotriva pandemiei de COVID-19, inclusiv schimbul de informații în timp util, cercetarea și dezvoltarea vaccinului și a echipamentelor medicale strategice, precum și pentru să abordeze împreună alte provocări globale; |
| --- | --- |

11.

| 12. | încurajează autoritățile să integreze bunele practici prevăzute în Codul de bună conduită electorală al Comisiei de la Veneția, care conține, de asemenea, orientări pentru organizarea alegerilor în perioada de pandemie; |
| --- | --- |

12.

| 13. | reamintește că cooperarea transatlantică rămâne un pilon esențial al politicii externe a UE și că este de o importanță capitală pentru interesele de securitate și comerciale reciproce ale UE și ale SUA; își exprimă sprijinul continuu pentru alianța transatlantică și cooperarea transatlantică strategică mai strânsă; regretă măsurile unilaterale luate în timpul crizelor în contextul COVID-19, cum ar fi restricțiile de călătorie din spațiul Schengen al UE către SUA fără consultarea prealabilă a UE; |
| --- | --- |

13.

| 14. | regretă declinul implicării SUA la nivel mondial și decizia guvernului SUA de a retrage finanțarea Organizației Mondiale a Sănătății (OMS) și de a se retrage din Tratatul „Cer Deschis”, precum și tendința generală a administrației actuale a SUA de a face notă discordantă în cadrul mai multor organizații multilaterale care au fost create pentru a institui o ordine mondială liberală bazată pe norme sau de a le submina (cum s-a întâmplat în cazul Curții Penale Internaționale); |
| --- | --- |

14.

| 15. | subliniază necesitatea de a consolida și a îmbunătăți cooperarea între UE și SUA, bazată pe respect reciproc și pe o agendă comună de apărare a multilateralismului, a dreptului internațional, a valorilor democratice comune, a statului de drept și a drepturilor omului; constată că, într-o lume marcată de concurență între marile puteri, Uniunea Europeană și Statele Unite împărtășesc valori comune legate de structurile internaționale existente și rămân parteneri indispensabili în actualul mediu internațional volatil; |
| --- | --- |

15.

China

| 16. | ia act de consolidarea diplomației publice asertive a Republicii Populare Chineze la nivel mondial în urma epidemiei de COVID-19, aceasta încercând să umple vidul politic lăsat în sistemul multilateral de o SUA mai izolaționistă și să se poziționeze ca un actor mondial dominant cu un model de guvernanță alternativ; își exprimă preocuparea în legătură cu eforturile depuse de RPC pentru a realiza o proiecție a puterii mai pronunțată în regiune, ceea ce a dus la dispute legate de frontieră cu mulți dintre vecinii săi și la promovarea de către aceasta a intereselor strategice naționale prin intermediul organizațiilor multilaterale; este preocupat de posibila schimbare a echilibrului puterilor în politica mondială legată de schimbarea conducerii Chinei; obiectează față de faptul că guvernul chinez a folosit impulsul dat de izbucnirea pandemiei pentru a impune legislația privind securitatea națională și pentru reprimarea mișcării prodemocratice din Hong Kong, pentru a intensifica amenințările împotriva Taiwanului și pentru a-și intensifica activitățile în Tibet și în Marea Chinei de Sud, precum și persecutarea brutală a uigurilor în Xinyang, și condamnă atacurile și presiunile repetate ale reprezentanților chinezi la adresa guvernelor statelor membre și a politicienilor aleși în mod democratic din UE, cum ar fi președintele Senatului Republicii Cehe și ministrul culturii din Suedia; |
| --- | --- |

16.

| 17. | constată că, după izbucnirea pandemiei de COVID-19, China a oferit contribuții de urgență pentru combaterea virusului și regretă faptul că unele dintre acestea au fost defecte sau de calitate inferioară; recunoaște însă eforturile motivate de interese geopolitice și geoeconomice, susținute de o „diplomație a virusului și a lupilor războinici”, care a inclus campanii de dezinformare și propagandă agresivă; condamnă încercările Chinei de a utiliza această „diplomație a virusului” împotriva UE, cu ambiția de a-și forma imaginea globală de putere binevoitoare; regretă izolarea Taiwanului de către China în cadrul OMS; invită statele membre să susțină aderarea Taiwanului la OMS/AMS și la alte organizații internaționale în calitate de observator, având în vedere că această țară a tratat eficace virusul pe plan intern, fără însă a putea contribui cu expertiza sa la răspunsul internațional la actuala criză sanitară; salută ajutorul acordat de autoritățile taiwaneze; |
| --- | --- |

17.

| 18. | își exprimă preocuparea cu privire la o serie de erori și la lipsa de transparență în ceea ce privește reacția inițială a Chinei la pandemia de COVID-19, care implică ascunderea amplorii problemei, încercările de manipulare și de nedivulgare a informațiilor, slaba comunicare cu OMS, cenzura, suprimarea, amenințarea, persecuția și dispariția forțată a avertizorilor de integritate, a activiștilor pentru drepturile omului și a cetățenilor jurnaliști, precum și crearea unor îndoieli cu privire la numărul oficial de victime cauzate de COVID-19, toate acestea având un impact negativ asupra capacității UE de a anticipa, de a se pregăti și de a face față crizei COVID-19, precum și un cost în vieți umane; prin urmare, îndeamnă guvernul chinez să coopereze pe deplin cu o anchetă internațională independentă privind originea COVID-19 și invită statele membre să dezvolte o abordare cuprinzătoare în ceea ce privește o Chină în ascensiune și să protejeze autonomia strategică a UE; |
| --- | --- |

18.

| 19. | solicită un răspuns european la intensificarea expansiunii Chinei către statele membre cele mai expuse și către vecinii UE; subliniază că preocuparea actuală de a ține sub control impactul economic al pandemiei va reprezenta o oportunitate pentru investițiile strategice chineze în sectoare-cheie precum telecomunicațiile, transporturile și tehnologia; |
| --- | --- |

19.

| 20. | este preocupat de posibila „capcană a datoriilor” care ar putea afecta țările africane ca urmare a COVID-19, precum și de creșterea dependențelor politice și economice ale țărilor terțe față de China, întrucât recesiunea economică va îngreuna rambursarea împrumuturilor chineze contractate de acestea în cadrul inițiativei „O centură, un drum”; îndeamnă UE și statele sale membre să promoveze căutarea unor soluții viabile privind reducerea datoriilor pentru țările terțe în cadrul forurilor internaționale; invită UE și statele sale membre să se asigure că derogările umanitare de la aplicarea sancțiunilor au un efect imediat și practic în sensul unei livrări rapide a echipamentelor medicale, a proviziilor și a altor forme de asistență către țările afectate; |
| --- | --- |

20.

| 21. | invită VP/ÎR să recunoască aceste preocupări, să reexamineze relațiile UE-China și să creeze simultan o atmosferă de dialog, implicare și cooperare autentică și de concurență bazată pe o strategie nouă, coerentă și mai asertivă, adaptată la peisajul geopolitic și geoeconomic schimbat, precum și la strategia pe termen lung față de China, în cadrul căreia UE și statele membre cooperează, atunci când este posibil, concurează atunci când este necesar și se confruntă, dacă este necesar, pentru a apăra valorile și interesele europene; consideră că, în cadrul acestei noi strategii, UE ar trebui să urmărească o colaborare mai strânsă cu țările din regiune și cu alte democrații care împărtășesc aceeași viziune, inclusiv India, Australia, Noua Zeelandă, Japonia și Coreea de Sud, și să lucreze la o viziune europeană asupra regiunii indo-pacifice, în vederea căreia strategia UE privind conectivitatea ar trebui utilizată la maximum; |
| --- | --- |

21.

India

| 22. | constată cu preocupare că, în paralel cu înrăutățirea pandemiei de COVID-19 în India, unde s-au înregistrat peste 90 000 de decese până în prezent, continuă represiunea politică împotriva apărătorilor drepturilor omului și libertăților individuale în contextul tensiunilor generate de comunitarism și consideră că este esențial ca acest subiect să fie pus pe ordinea de zi a următorului dialog la nivel înalt UE-India; |
| --- | --- |

22.

| 23. | subliniază importanța parteneriatului strategic UE-India și necesitatea de a-l valorifica, precum și de a colabora pentru a garanta stabilitatea și securitatea, în special în Oceanul Indian și Pacific; |
| --- | --- |

23.

Rusia

| 24. | își exprimă profunda preocupare cu privire la încercările sistematice ale Federației Ruse de a submina unitatea UE și răspunsul său la criză, de a crea neîncredere între UE și țările din Balcanii de Vest și cele din cadrul Parteneriatului estic prin intensificarea campaniilor de dezinformare de la începutul pandemiei de COVID-19 și prin atacurile cibernetice împotriva organizațiilor de cercetare, precum și prin politizarea asistenței umanitare; felicită SEAE și departamentul East StratCom pentru eforturile lor vizând identificarea și contracararea campaniilor de dezinformare desfășurate de mass-media din Rusia în mai multe state membre și solicită Comisiei să își intensifice eforturile și finanțarea dedicate combaterii știrilor false ruse rusești; |
| --- | --- |

24.

| 25. | recunoaște dimensiunea geopolitică și geoeconomică evidentă a ofertei făcute de Rusia, susținută de „diplomația virusului” și de o bătălie a discursurilor; constată cu preocupare că Rusia face anumite demersuri ambițioase pe scena internațională, cu scopul de a-și promova propria agendă geopolitică; solicită UE să nu ignore acest lucru și să păstreze pe ordinea de zi conflictele în care Rusia are un interes, cum ar fi cele cu Belarus, Ucraina, Georgia, Crimeea, Siria și Libia; |
| --- | --- |

25.

| 26. | își exprimă profunda preocupare cu privire la încercările Rusiei de a se folosi de pandemie pentru a diminua și mai mult spațiul drepturilor omului în țară, pentru a sprijini regimurile autoritare și pentru a-și continua politica externă agresivă; subliniază că nu trebuie să permitem unor țări precum Rusia să se folosească de criză pentru a distrage atenția de la propriile lor probleme lor interne majore; este preocupat de referendumul constituțional, în cadrul căruia președintele Rusiei s-a folosit de actuala criză pentru a adopta amendamente constituționale cruciale care îi prelungesc și îi consolidează guvernarea autoritară în Rusia; |
| --- | --- |

26.

| 27. | condamnă tentativa de asasinat asupra lui Aleksei Navalnâi și solicită inițierea, fără întârziere, a unei anchete independente și transparente privind otrăvirea domnului Navalnâi; |
| --- | --- |

27.

| 28. | solicită Rusiei să contribuie semnificativ la un răspuns global la criză, cu bună-credință și în cadrul ordinii internaționale bazate pe norme; își exprimă preocuparea cu privire la eficacitatea și siguranța noului vaccin rusesc aflat, în prezent, în uz; reamintește că produsele medicale livrate au fost, în unele cazuri, de calitate foarte scăzută și, prin urmare, ineficace; |
| --- | --- |

28.

O politică externă mai fermă a UE pentru apărarea intereselor Europei, a valorilor sale și a ordinii mondiale multilaterale

| 29. | recunoaște riscurile politice, socioeconomice și politice globale care ar putea fi cauzate de consecințele pandemiei de COVID-19 și își exprimă îngrijorarea cu privire la faptul că unele puteri globale precum China și Rusia sunt dispuse să se folosească cu abilitate de criză pentru a destructura ordinea mondială bazată pe norme susținută de organizațiile multilaterale; |
| --- | --- |

29.

| 30. | subliniază că ordinea mondială multilaterală bazată pe norme este vitală pentru pacea mondială, pentru statul de drept și pentru democrație; consideră că o UE geopolitică, împreună cu partenerii care împărtășesc aceeași viziune, trebuie să joace un rol mai important în apărarea și reconstrucția acesteia; este de părere că UE trebuie să caute modalități de dezamorsare a tensiunilor dintre puteri, în special atunci când aceste tensiuni împiedică acțiunile multilaterale; remarcă faptul că criza provocată de pandemia de COVID-19 a demonstrat atât necesitatea de a consolida cooperarea multilaterală, în special în ceea ce privește guvernanța în domeniul sănătății la nivel mondial, cât și necesitatea de a reforma instituțiile internaționale; solicită statelor membre ale UE și ÎR/VP să elaboreze o „foaie de parcurs a UE privind multilateralismul” pentru a promova și a iniția reforme structurale ale organizațiilor multilaterale; |
| --- | --- |

30.

| 31. | solicită să se exploreze posibilitatea de a crea un nou for pentru cooperarea multilaterală între aliații occidentali, respectiv UE, SUA, Japonia, Canada, Coreea de Sud, Australia și Noua Zeelandă, după modelul Comitetului de coordonare pentru controlul multilateral al exporturilor strategice; subliniază că mandatul acestui nou comitet ar trebui să cuprindă monitorizarea și controlul exporturilor de tehnologii, al fluxurilor comerciale și al investițiilor sensibile către țările care suscită preocupări; |
| --- | --- |

31.

| 32. | ia act de faptul că ambițiile geopolitice ale UE trebuie să se bazeze pe alocări bugetare adecvate prin intermediul viitorului cadru financiar multilateral (CFM) și regretă că Consiliul European a propus reduceri ale liniilor bugetare pentru instrumentele de politică externă; solicită consolidarea bugetului UE pentru acțiuni externe în CFM 2021-2027 și asigurarea unor bugete suficiente pentru a garanta că UE dispune de resursele necesare pentru a aborda provocările din vecinătatea sa și consecințele geopolitice ale crizei COVID-19 și că își poate îndeplini obiectivul ambițios de a deveni un actor geopolitic responsabil; |
| --- | --- |

32.

| 33. | subliniază că doar o UE puternică și mai unită, care deține autonomie strategică deschisă și dispune de capacități militare suficiente și credibile, precum și de instrumente și mecanisme pentru a sprijini partenerii, va fi în măsură să joace un rol important în noul mediu geopolitic și să desfășoare o politică externă puternică și consideră că statele membre ar trebui să acorde VP/ÎR un mandat mai puternic și bine definit în numele UE, de exemplu prin instituirea unui mandat european în cadrul organelor multilaterale; salută concluzia președintelui Charles Michel potrivit căreia „este extrem de important să se asigure creșterea autonomiei strategice a Uniunii”; |
| --- | --- |

33.

| 34. | consideră că renunțarea la regula unanimității în ceea ce privește anumite domenii ale politicii externe ar ajuta UE să desfășoare o politică externă mai eficace, mai proactivă și mai capabilă să reacționeze rapid la urgențe; invită Consiliul sau Consiliul European să dea curs apelului Comisiei și al Parlamentului de a trece la votul cu majoritate calificată, cel puțin în ceea ce privește apărarea drepturilor omului sau aplicarea sancțiunilor, prin activarea clauzei pasarelă; subliniază că influența UE este maximă atunci când statele membre acționează împreună, la unison; |
| --- | --- |

34.

| 35. | subliniază rolul important al forțelor armate în timpul pandemiei de COVID-19; salută asistența militară în sprijinul operațiunilor civile, îndeosebi la instalarea spitalelor de campanie, transportul pacienților și livrarea și distribuirea echipamentelor și este de părere că o operațiune în comun și o coordonare mai aprofundată între forțele armate ale statelor membre în limitele cadrelor existente – cum ar fi proiectul cooperarea structurată permanentă PESCO și Comandamentul medical european – sau ale unor cadre noi – cum ar fi trenuri sanitare militare – ar putea duce la creșterea eficienței și ar putea contribui la pregătirea UE pentru combaterea pandemiilor; recunoaște că este necesar ca personalul militar să fie suficient de bine instruit, pregătit și echipat pentru a face față unor astfel de sarcini esențiale în sprijinul concetățenilor; |
| --- | --- |

35.

| 36. | recunoaște că este necesară reexaminarea strategiilor de securitate și apărare ale UE pentru a dezvolta autonomia strategică, inclusiv în sectorul sănătății, pentru a se pregăti mai bine și pentru a rezista mai bine în fața noilor amenințări și tehnologii hibride care au făcut natura războiului mai puțin convențională și au pus sub semnul întrebării rolul tradițional al armatei, precum și pentru un viitor în care Rusia și China se impun din ce în ce mai mult; subliniază că este necesar ca mobilitatea militară să beneficieze de o finanțare sporită, pentru a ajuta statele membre să acționeze mai rapid și mai eficace în contextul unui eventual conflict viitor; subliniază că viitoarea busolă strategică pentru securitate și apărare ar trebui să reflecte aceste evoluții, să țină seama de implicațiile geopolitice mai largi ale COVID-19 și să abordeze întregul spectru de amenințări, cum ar fi o nouă pandemie, amenințările chimice, biologice, radiologice și nucleare (CBRN) și ingerințele străine, inclusiv dezinformarea sau atacurile cibernetice; consideră că, având în vedere noul echilibru politic și o potențială înrăutățire a mediului internațional de securitate în urma COVID-19, bugetele de apărare ale UE în general și bugetul de mobilitate militară în special nu trebuie reduse; |
| --- | --- |

36.

| 37. | susține nevoia de a continua și a consolida cooperarea și, acolo unde este necesar, coordonarea dintre UE și NATO, inclusiv prin Centrul euroatlantic de coordonare a reacțiilor în situații de dezastru (EADRCC) sau Centrul NATO de excelență pentru medicina militară, precum și de a combate dezinformarea și atacurile cibernetice în contextul COVID-19; solicită o cooperare strânsă cu Agenția Uniunii Europene pentru Securitate Cibernetică (ENISA) și sprijin din partea acesteia la planificarea și dezvoltarea capabilităților militare; |
| --- | --- |

37.

| 38. | solicită adoptarea unei noi abordări instituționale a comunicării strategice pentru a aborda provocările și riscurile cu care se confruntă democrațiile liberale occidentale, precum și extinderea și modernizarea strategiilor de comunicare ale UE, astfel încât valorile și acțiunile UE să fie suficient de vizibile atât în interiorul, cât și în afara UE, în special în regiunile învecinate; îndeamnă SEAE să își consolideze în continuare capacitățile de combatere a ingerințelor străine rău intenționate și a dezinformării, a războiului hibrid, a propagandei și a spionajului, inclusiv crearea unor grupuri operative speciale StratCom axate pe activitățile originare din (a) China și (b) din Orientul Mijlociu, inclusiv din Iran, și să impună sancțiuni asupra țărilor și actorilor nestatali care răspândesc în mod deliberat dezinformarea pentru a diviza și a prejudicia UE și statele sale membre; își reafirmă angajamentul de a elabora cadre legislative și nelegislative coordonate și de a îmbunătăți eforturile de coordonare și schimbul de informații între statele membre la nivelul UE pentru a contracara dezinformarea; |
| --- | --- |

38.

| 39. | salută activitatea EUvsDisinfo și rolul jucat de societatea civilă, organizațiile locale, jurnaliștii independenți și organizațiile mass-media în lupta împotriva dezinformării; subliniază importanța unei poziții principiale a UE cu privire la combaterea dezinformării legate de răspândirea COVID-19 și a atacurilor cibernetice împotriva infrastructurii critice; invită platformele de comunicare socială să acționeze în mod proactiv și să adopte măsuri de prevenire a răspândirii dezinformării și a discursului de incitare la ură în ceea ce privește virusul SARS-CoV-2, precum și necesitatea ca acestea să investească în combaterea criminalității cibernetice și să sensibilizeze opinia publică cu privire la această amenințare crescândă; |
| --- | --- |

39.

| 40. | subliniază că faptul că dispune de cea mai mare piață mondială de consum, de aproape 500 de milioane de persoane, îi conferă UE influență pe scena mondială și consideră că o Comisie geopolitică ar trebui să utilizeze această influență, inclusiv prin intermediul politicii sale comerciale, atunci când alte țări nu sunt dispuse să respecte drepturile omului, statul de drept sau tratatele internaționale; |
| --- | --- |

40.

| 41. | observă că pandemia de COVID-19 a demonstrat necesitatea de a reduce dependența UE de țări terțe în anumite sectoare strategice și existențiale, cum ar fi sectorul sănătății, și sprijină ferm diversificarea și relocarea celor mai importante lanțuri de aprovizionare ale sale; subliniază că criza COVID-19 a evidențiat vulnerabilitățile interconectării și ale interdependenței și a condus la creșterea protecționismului; subliniază, prin urmare, că este important să se găsească un echilibru adecvat între îmbunătățirea rezilienței lanțurilor noastre valorice în vederea atingerii autonomiei strategice, consolidarea competitivității globale a UE și menținerea unor relații comerciale cât mai deschise cu putință; |
| --- | --- |

41.

| 42. | reamintește solicitarea sa privind instituirea de urgență, înainte de sfârșitul anului 2020, a unui regim puternic de sancțiuni la nivel mondial pentru a combate încălcările grave ale drepturilor omului, care ar fi echivalentul UE al așa-numitei Legi Magnițki; subliniază că aceasta ar trebui să includă actele de corupție la nivel înalt drept criteriu pentru sancțiuni; salută anunțul făcut președintei von der Leyen, potrivit căruia Comisia va prezenta în curând o propunere, și invită Consiliul European să adopte mecanismul UE de sancțiuni în materie de drepturi ale omului la nivel mondial, ca o decizie legată de interesele și obiectivele strategice ale Uniunii, în temeiul articolului 22 alineatul (1) din TUE; |
| --- | --- |

42.

| 43. | este profund preocupat de impactul negativ disproporționat al pandemiei de COVID-19 asupra migranților și refugiaților; îndeamnă guvernele ca, în politicile lor externe, să ofere răspunsuri bazate pe respectarea drepturilor omului și a demnității umane și soluții pentru abordarea vulnerabilității migranților și a refugiaților și a nevoii lor de protecție, în acord cu principiile solidarității și parteneriatului și permițând căi legale adecvate și accesibile pentru migrație; subliniază importanța garantării dreptului la azil la nivel mondial; |
| --- | --- |

43.

| 44. | invită UE să se implice într-o campanie globală de promovare a recomandărilor ONU privind reducerea efectivelor de deținuți prin punerea în aplicare a unor programe de eliberare timpurie, provizorie sau temporară a infractorilor cu risc scăzut; îndeamnă, în special, ca toate persoanele deținute pentru că și-au exprimat opinii critice sau divergente sau pentru activitățile lor în domeniul drepturilor omului să fie eliberate și susține reducerea utilizării detenției imigranților și a taberelor de refugiați închise; |
| --- | --- |

44.

| 45. | recunoaște rolul decisiv pe care l-au jucat femeile pentru a face față crizei provocate de pandemia de COVID-19 și impactul de gen al pandemiei; rămâne profund preocupat de efectele fără precedent ale crizei COVID-19 asupra progreselor realizate în materie de egalitate de gen la nivel mondial, în ceea ce privește repartizarea inegală a activităților de îngrijire atât casnice, cât și publice, femeile reprezentând aproximativ 70 % din forța de muncă din domeniul sănătății la nivel mondial, și solicită să se țină seama de nevoile femeilor și ale grupurilor marginalizate într-un răspuns global la pandemie, întrucât acestea continuă să fie rareori reprezentate la masa negocierilor la care se formulează răspunsurile la criză; |
| --- | --- |

45.

| 46. | este convins că un răspuns la pandemia de COVID-19 bazat pe drepturile omului constituie cea mai eficace, incluzivă și sustenabilă abordare pentru a gestiona criza actuală; reamintește că răspunsul țărilor terțe la criza COVID-19 nu trebuie să încalce drepturile omului sau dreptul internațional, trebuie să se limiteze la strictul necesar, să fie proporțional, să se supună unui control regulat și să fie bine delimitat în timp; invită delegațiile UE să monitorizeze îndeaproape situația drepturilor omului la nivel mondial, să identifice tendințele și să sprijine organizațiile internaționale, regionale și locale, cetățenii și societatea civilă în eforturile lor de a inversa impactul negativ al crizei COVID-19 asupra drepturilor omului la nivel mondial, și solicită Comisiei să asigure că consecințele crizei COVID-19 nu subminează aplicarea valorilor și angajamentelor asumate de UE în domeniul drepturilor omului, care au fost deja stabilite în Planul de acțiune al UE privind drepturile omului și democrația 2020-2024; |
| --- | --- |

46.

| 47. | subliniază importanța strategică a poziției de lider și a sprijinului UE în vecinătatea sa, atât în regiunea de est, cât și în cea de sud și în regiunea arctică, prin sprijinirea vecinilor săi în lupta lor împotriva pandemiei de COVID-19; solicită un sprijin sporit pentru democrație, statul de drept, drepturile omului și reformele din vecinătate; |
| --- | --- |

47.

| 48. | subliniază că UE trebuie să acorde țărilor din Balcanii de Vest care nu fac încă parte din UE o șansă echitabilă de a adera la UE și că UE trebuie să își consolideze eforturile de investiții în regiune; subliniază că procesul de extindere a UE și atenția acordată de UE sprijinirii proceselor de reformă din Balcanii de Vest continuă în pofida pandemiei în curs; salută inițiativa Comisiei de a acorda asistență financiară țărilor din Balcanii de Vest pentru a le sprijini în lupta împotriva pandemiei de COVID-19 și includerea lor în programul UE de achiziții comune de echipamente medicale; solicită includerea tuturor țărilor din Balcanii de Vest în Fondul de solidaritate al UE și reiterează faptul că ajutorul acordat partenerilor noștri trebuie să fie însoțit de o campanie de comunicare solidă; |
| --- | --- |

48.

| 49. | subliniază că criza COVID-19 ar putea destabiliza țările din Africa, care au adesea o infrastructură de sănătate fragilă și datorii mari, acționând ca un „factor de multiplicare a conflictelor”; solicită consolidarea și coordonarea mai eficace a cooperării UE-Africa, extinderea investițiilor private, stimularea asistenței financiare și a planurilor de redresare și furnizarea unei alternative la investițiile chineze; solicită UE să continue dialogul consolidat în vederea organizării unui summit UE-Africa și să depună eforturi pentru a face din Africa un partener pe termen lung al UE fiabil și apropiat; |
| --- | --- |

49.

| 50. | subliniază că sancțiunile nu ar trebui să împiedice un răspuns cuprinzător la pandemia de COVID-19; subliniază, în cazul specific al Iranului, că domeniul de aplicare al instrumentului de susținere a schimburilor comerciale (INSTEX) trebuie extins și că acest mecanism ar trebui utilizat pentru a îmbunătăți răspunsul nostru umanitar; |
| --- | --- |

50.

| 51. | subliniază că partenerii UE din regiunile Sahel-Sahara și Cornul Africii se confruntă cu consecințele fără precedent ale pandemiei de COVID-19, pe lângă lupta lor continuă împotriva grupurilor teroriste armate, inclusiv a jihadiștilor; |
| --- | --- |

51.

| 52. | consideră că relațiile dintre UE și America Latină și Caraibe sunt de interes strategic și de o importanță crucială; subliniază că America Latină a fost una dintre regiunile cele mai afectate de pandemia de COVID-19; invită Comisia să se implice în continuare în relațiile cu țările din America Latină, să stabilească o cooperare consolidată pentru a aborda criza COVID-19, să contribuie la planurile de redresare și să sprijine aceste țări din punct de vedere politic, pentru a preveni dependența lor excesivă de ajutorul furnizat de alți actori geopolitici; invită Uniunea Europeană și statele sale membre să transpună în practică Agenda 2030 și obiectivele de dezvoltare durabilă ca foaie de parcurs pentru redresare; |
| --- | --- |

52.

| 53. | observă că actuala pandemie de COVID-19 a avut un impact negativ asupra misiunilor actuale din cadrul politicii de securitate și apărare comune (PSAC), în special asupra misiunilor de instruire ale UE în locuri precum Mali, Somalia sau Republica Centrafricană; reamintește că o prezență europeană și un angajament credibil sunt esențiale în atenuarea consecințelor umanitare și socioeconomice ale pandemiei de COVID-19; solicită consolidarea misiunilor din cadrul politicii de securitate și apărare comune (PSAC) însărcinate cu prevenirea conflictelor sau atenuarea acestora, în special a celor din imediata vecinătate a UE, pentru a contribui la stabilizarea unor medii deja fragile și pentru a preveni reizbucnirea conflictelor și a violenței ca urmare a tensiunilor suplimentare cauzate de COVID-19; invită statele membre să pună la dispoziție mai multe cadre civile și militare pentru astfel de misiuni și operații și solicită, în acest sens, adoptarea rapidă a Instrumentului european pentru pace; îndeamnă SEAE să lucreze la reziliența și sustenabilitatea misiunilor și operațiilor PSAC în timpul unor crize precum pandemia de COVID-19; insistă asupra importanței de a menține continuitatea misiunilor și operațiunilor PSAC în astfel de contexte; solicită o reexaminare completă a impactului pandemiei de COVID-19 asupra pregătirii, a disponibilității, a constituirii de forțe, a siguranței personalului și a continuității operațiilor și misiunilor PSAC; |
| --- | --- |

53.

| 54. | invită SEAE, Comisia și statele membre să integreze egalitatea de gen și perspectiva de gen, precum și o perspectivă intersecțională, inclusiv reprezentarea egală și diversă, în politica externă și de securitate a UE și să recunoască diversele experiențe ale femeilor și ale altor grupuri marginalizate care au fost afectate în mod negativ de această pandemie; |
| --- | --- |

54.

| 55. | își exprimă convingerea fermă că cooperarea în domeniul schimbărilor climatice ar putea servi ca bază pentru realizarea unei cooperări mai ample la nivel mondial ca răspuns la pandemia de COVID-19, consolidând sistemul multilateral și restabilind încrederea în necesitatea unui sistem bazat pe norme; |
| --- | --- |

55.

| 56. | este de părere că criza provocată de pandemia de COVID-19 a evidențiat anumite deficiențe ale Uniunii noastre și a demonstrat că este nevoie urgent de o Uniune eficientă, eficace și autonomă, atât la nivel intern, cât și pe scena mondială, cu mecanisme de prevenire și combatere a crizelor, inclusiv cu instrumente financiare; consideră că Conferința privind viitorul Europei va oferi o platformă adecvată pentru a avansa în construirea unui proces decizional mai eficient în ceea ce privește politicile externe ale UE; ca urmare, este hotărât să lanseze conferința cât mai curând posibil; |
| --- | --- |

56.

| 57. | constată impactul pe care COVID-19 l-a avut asupra regiunilor mai vulnerabile, inclusiv asupra regiunilor aflate în conflict și a țărilor cel mai puțin dezvoltate; îndeamnă VP/ÎR să exercite presiuni în direcția încetării focului la nivel local și regional și a încheierii de armistiții și să sprijine inițiativa secretarului general al Organizației Națiunilor Unite, António Guterres, privind o încetare a focului la nivel mondial; reamintește necesitatea de a respecta principiile umanitare de imparțialitate și neutralitate în furnizarea de ajutor, inclusiv în cadrul răspunsului la nevoile legate de COVID-19; solicită UE să apere accesul umanitar la zonele de conflict îndepărtate, promovând coridoare umanitare, și subliniază că orice acțiune externă desfășurată în țările afectate de conflicte trebuie să se bazeze pe o evaluare a riscurilor și a vulnerabilităților care să țină cont de perspectivele femeilor și să acorde o atenție specială consolidării păcii; |
| --- | --- |

57.

| 58. | salută respingerea de către UE a naționalismului în materie de vaccinuri; reiterează faptul că UE are de jucat un rol principal în facilitarea accesului la vaccinuri într-un mod echitabil pentru toate persoanele din întreaga lume; solicită Comisiei să colaboreze cu partenerii săi internaționali pentru a se asigura că nimeni nu va fi lăsat în urmă odată ce va fi pus la dispoziție un vaccin; |
| --- | --- |

58.

o

o o

| 59. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Președintelui Consiliului European, Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, precum și statelor membre. |
| --- | --- |

59.

---

(1)  Texte adoptate, P9_TA(2020)0054.

(2)  JO C 388, 13.11.2020, p. 11.

---

| 20.10.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 425/73 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 425/73

---

P9_TA(2020)0323

Îmbunătățirea eficacității dezvoltării și a eficienței ajutorului

Rezoluția Parlamentului European din 25 noiembrie 2020 referitoare la îmbunătățirea eficacității dezvoltării și a eficienței ajutorului (2019/2184(INI))

(2021/C 425/08)

Parlamentul European,

| — | având în vedere summitul Organizației Națiunilor Unite privind dezvoltarea durabilă din 25-27 septembrie 2015 și documentul final adoptat de Adunarea Generală a ONU la 25 septembrie 2015 intitulat „Transformarea lumii în care trăim: Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă” și, mai ales, obiectivul nr. 17 din cadrul obiectivelor de dezvoltare durabilă (ODD) stabilite în acesta, în temeiul căruia statele membre ale ONU se angajează să consolideze mijloacele de punere în aplicare a agendei și să dea un nou impuls parteneriatului mondial pentru dezvoltare durabilă (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere summitul Organizației Națiunilor Unite privind dezvoltarea durabilă din 25-27 septembrie 2015 și documentul final adoptat de Adunarea Generală a ONU la 25 septembrie 2015 intitulat „Transformarea lumii în care trăim: Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă” și, mai ales, obiectivul nr. 17 din cadrul obiectivelor de dezvoltare durabilă (ODD) stabilite în acesta, în temeiul căruia statele membre ale ONU se angajează să consolideze mijloacele de punere în aplicare a agendei și să dea un nou impuls parteneriatului mondial pentru dezvoltare durabilă (1),

| — | având în vedere Agenda pentru acțiune de la Addis Abeba, documentul final adoptat cu ocazia celei de a treia Conferințe internaționale privind finanțarea pentru dezvoltare (Addis Abeba, Etiopia, 13-16 iulie 2015) și aprobat de Adunarea Generală a ONU prin rezoluția sa nr. 69/313 din 27 iulie 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere Agenda pentru acțiune de la Addis Abeba, documentul final adoptat cu ocazia celei de a treia Conferințe internaționale privind finanțarea pentru dezvoltare (Addis Abeba, Etiopia, 13-16 iulie 2015) și aprobat de Adunarea Generală a ONU prin rezoluția sa nr. 69/313 din 27 iulie 2015,

| — | având în vedere Raportul pe 2019 al Grupului operativ inter-agenții al ONU privind finanțarea dezvoltării durabile (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul pe 2019 al Grupului operativ inter-agenții al ONU privind finanțarea dezvoltării durabile (2),

| — | având în vedere Acordul de la Paris a celei de a 21-a Conferințe a părților (COP21) la CCONUSC și cea de a 11-a Conferință a părților care servește drept reuniune a părților la Protocolul de la Kyoto (CMP 11), organizată la Paris (Franța), între 30 noiembrie și 11 decembrie 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de la Paris a celei de a 21-a Conferințe a părților (COP21) la CCONUSC și cea de a 11-a Conferință a părților care servește drept reuniune a părților la Protocolul de la Kyoto (CMP 11), organizată la Paris (Franța), între 30 noiembrie și 11 decembrie 2015,

| — | având în vedere Declarația de la Paris privind eficacitatea ajutorului, adoptată în cadrul celui de Al doilea forum la nivel înalt privind eficacitatea ajutorului din 2005, Agenda pentru acțiune de la Accra, adoptată în cadrul celui de Al treilea forum la nivel înalt privind eficacitatea ajutorului, desfășurat în 2008 la Accra (Ghana), și rezultatul celui de Al patrulea forum la nivel înalt privind eficacitatea ajutorului, desfășurat la Busan (Republica Coreea) în decembrie 2011, care a lansat Parteneriatul mondial pentru o cooperare eficace în scopul dezvoltării (GPEDC), |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația de la Paris privind eficacitatea ajutorului, adoptată în cadrul celui de Al doilea forum la nivel înalt privind eficacitatea ajutorului din 2005, Agenda pentru acțiune de la Accra, adoptată în cadrul celui de Al treilea forum la nivel înalt privind eficacitatea ajutorului, desfășurat în 2008 la Accra (Ghana), și rezultatul celui de Al patrulea forum la nivel înalt privind eficacitatea ajutorului, desfășurat la Busan (Republica Coreea) în decembrie 2011, care a lansat Parteneriatul mondial pentru o cooperare eficace în scopul dezvoltării (GPEDC),

| — | având în vedere documentul final de la Nairobi al celei de A doua reuniuni la nivel înalt a GPEDC, care a avut loc la Nairobi (Kenya) în noiembrie și decembrie 2016 (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul final de la Nairobi al celei de A doua reuniuni la nivel înalt a GPEDC, care a avut loc la Nairobi (Kenya) în noiembrie și decembrie 2016 (3),

| — | având în vedere reuniunea la nivel înalt a GPEDC din 13-14 iulie 2019, organizată în marja Forumului politic la nivel înalt al ONU privind dezvoltarea durabilă de la New York, |
| --- | --- |

—

având în vedere reuniunea la nivel înalt a GPEDC din 13-14 iulie 2019, organizată în marja Forumului politic la nivel înalt al ONU privind dezvoltarea durabilă de la New York,

| — | având în vedere cea de-a 17-a reuniune a Comitetului director pentru reuniunea la nivel înalt a Parteneriatului mondial din 2019 din 26-27 martie 2019 de la Kampala (Uganda), |
| --- | --- |

—

având în vedere cea de-a 17-a reuniune a Comitetului director pentru reuniunea la nivel înalt a Parteneriatului mondial din 2019 din 26-27 martie 2019 de la Kampala (Uganda),

| — | având în vedere raportul din 2019 al GPEDC intitulat „Să facem cooperarea pentru dezvoltare mai eficace” (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul din 2019 al GPEDC intitulat „Să facem cooperarea pentru dezvoltare mai eficace” (4),

| — | având în vedere Convenția ONU cu privire la drepturile copilului (CDC) din 20 noiembrie 1989, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția ONU cu privire la drepturile copilului (CDC) din 20 noiembrie 1989,

| — | având în vedere articolul 208 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), care definește obiectivul de reducere și eradicare a sărăciei drept obiectivul principal al politicii de dezvoltare a UE și care impune ca Uniunea și statele sale membre să respecte angajamentele pe care le-au acceptat în cadrul Organizației Națiunilor Unite și al altor organizații competente și să țină seama de obiectivele cooperării pentru dezvoltare la punerea în aplicare a politicilor care pot afecta țările în curs de dezvoltare, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 208 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), care definește obiectivul de reducere și eradicare a sărăciei drept obiectivul principal al politicii de dezvoltare a UE și care impune ca Uniunea și statele sale membre să respecte angajamentele pe care le-au acceptat în cadrul Organizației Națiunilor Unite și al altor organizații competente și să țină seama de obiectivele cooperării pentru dezvoltare la punerea în aplicare a politicilor care pot afecta țările în curs de dezvoltare,

| — | având în vedere noul Consens european privind dezvoltarea din 30 iunie 2017 (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere noul Consens european privind dezvoltarea din 30 iunie 2017 (5),

| — | având în vedere strategia comună Africa-EU, adoptată la cel de al doilea summit UE-Africa de la Lisabona din decembrie 2007, |
| --- | --- |

—

având în vedere strategia comună Africa-EU, adoptată la cel de al doilea summit UE-Africa de la Lisabona din decembrie 2007,

| — | având în vedere cel de al cincilea summit Uniunea Africană-UE din 29-30 noiembrie 2017 și declarația summitului „Investiții în tineret pentru o creștere accelerată favorabilă incluziunii și o dezvoltare durabilă” (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere cel de al cincilea summit Uniunea Africană-UE din 29-30 noiembrie 2017 și declarația summitului „Investiții în tineret pentru o creștere accelerată favorabilă incluziunii și o dezvoltare durabilă” (6),

| — | având în vedere Strategia globală pentru politica externă și de securitate a Uniunii Europene, prezentată de Vicepreședintele Comisiei/Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (VP/ÎR) în iunie 2016, intitulată „Viziune comună, acțiuni comune: o Europă mai puternică”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Strategia globală pentru politica externă și de securitate a Uniunii Europene, prezentată de Vicepreședintele Comisiei/Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (VP/ÎR) în iunie 2016, intitulată „Viziune comună, acțiuni comune: o Europă mai puternică”,

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 12 mai 2016 privind intensificarea programării în comun, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 12 mai 2016 privind intensificarea programării în comun,

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 16 mai 2019 privind Raportul anual pentru 2019 către Consiliul European cu privire la obiectivele UE în materie de ajutor pentru dezvoltare (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 16 mai 2019 privind Raportul anual pentru 2019 către Consiliul European cu privire la obiectivele UE în materie de ajutor pentru dezvoltare (7),

| — | având în vedere raportul Grupului la nivel înalt de înțelepți din octombrie 2019 intitulat „Europa în lume – viitorul arhitecturii financiare europene pentru dezvoltare” (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Grupului la nivel înalt de înțelepți din octombrie 2019 intitulat „Europa în lume – viitorul arhitecturii financiare europene pentru dezvoltare” (8),

| — | având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 26 martie 2015 intitulat „Lansarea cadrului UE privind rezultatele dezvoltării și cooperării internaționale” (SWD(2015)0080), precum și concluziile Consiliului din 26 mai 2015 referitoare la cadrul privind rezultatele, |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 26 martie 2015 intitulat „Lansarea cadrului UE privind rezultatele dezvoltării și cooperării internaționale” (SWD(2015)0080), precum și concluziile Consiliului din 26 mai 2015 referitoare la cadrul privind rezultatele,

| — | având în vedere planul strategic al Comisiei pentru 2016-2020 privind cooperarea internațională și dezvoltarea, |
| --- | --- |

—

având în vedere planul strategic al Comisiei pentru 2016-2020 privind cooperarea internațională și dezvoltarea,

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 12 septembrie 2018 intitulată „O nouă Alianță Africa-Europa pentru investiții și locuri de muncă sustenabile” (COM(2018)0643), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 12 septembrie 2018 intitulată „O nouă Alianță Africa-Europa pentru investiții și locuri de muncă sustenabile” (COM(2018)0643),

| — | având în vedere raportul final din martie 2019 al Grupului operativ pentru Africa Rurală al Comisiei intitulat „O agendă Africa-Europa pentru transformare rurală” (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul final din martie 2019 al Grupului operativ pentru Africa Rurală al Comisiei intitulat „O agendă Africa-Europa pentru transformare rurală” (9),

| — | având în vedere studiul din iulie 2019 privind aplicarea principiilor eficacității, intitulat „Eficacitatea pentru impact” (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul din iulie 2019 privind aplicarea principiilor eficacității, intitulat „Eficacitatea pentru impact” (10),

| — | având în vedere rezoluția sa din 22 mai 2008 referitoare la acțiunile întreprinse în urma Declarației de la Paris din 2005 privind eficacitatea ajutorului (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 22 mai 2008 referitoare la acțiunile întreprinse în urma Declarației de la Paris din 2005 privind eficacitatea ajutorului (11),

| — | având în vedere rezoluția sa din 5 iulie 2011 referitoare la viitorul sprijinului bugetar al UE acordat țărilor în curs de dezvoltare (12), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 5 iulie 2011 referitoare la viitorul sprijinului bugetar al UE acordat țărilor în curs de dezvoltare (12),

| — | având în vedere rezoluția sa din 25 octombrie 2011 referitoare la al patrulea Forum la nivel înalt privind eficacitatea ajutorului (13), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 25 octombrie 2011 referitoare la al patrulea Forum la nivel înalt privind eficacitatea ajutorului (13),

| — | având în vedere rezoluția sa din 6 octombrie 2015 referitoare la rolul autorităților locale în cooperarea pentru dezvoltare în țările în curs de dezvoltare (14), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 6 octombrie 2015 referitoare la rolul autorităților locale în cooperarea pentru dezvoltare în țările în curs de dezvoltare (14),

| — | având în vedere rezoluția sa din 19 mai 2015 referitoare la finanțarea pentru dezvoltare (15), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 19 mai 2015 referitoare la finanțarea pentru dezvoltare (15),

| — | având în vedere rezoluția sa din 14 aprilie 2016 referitoare la sectorul privat și la dezvoltare (16), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 14 aprilie 2016 referitoare la sectorul privat și la dezvoltare (16),

| — | având în vedere rezoluția sa din 7 iunie 2016 referitoare la raportul pentru 2015 privind coerența politicilor în favoarea dezvoltării (17), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 7 iunie 2016 referitoare la raportul pentru 2015 privind coerența politicilor în favoarea dezvoltării (17),

| — | având în vedere rezoluția sa din 13 septembrie 2016 referitoare la Fondul fiduciar al UE pentru Africa: implicațiile în ceea ce privește ajutorul pentru dezvoltare și ajutorul umanitar (18), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 13 septembrie 2016 referitoare la Fondul fiduciar al UE pentru Africa: implicațiile în ceea ce privește ajutorul pentru dezvoltare și ajutorul umanitar (18),

| — | având în vedere rezoluția sa din 22 noiembrie 2016 referitoare la creșterea eficacității cooperării pentru dezvoltare (19), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 22 noiembrie 2016 referitoare la creșterea eficacității cooperării pentru dezvoltare (19),

| — | având în vedere rezoluția sa din 14 februarie 2017 referitoare la revizuirea Consensului european privind dezvoltarea (20), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 14 februarie 2017 referitoare la revizuirea Consensului european privind dezvoltarea (20),

| — | având în vedere rezoluția sa din 16 noiembrie 2017 referitoare la Strategia UE-Africa: stimularea dezvoltării (21), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 16 noiembrie 2017 referitoare la Strategia UE-Africa: stimularea dezvoltării (21),

| — | având în vedere rezoluția sa din 17 aprilie 2018 referitoare la punerea în aplicare a instrumentului de cooperare pentru dezvoltare, a instrumentului pentru ajutor umanitar și a Fondului european de dezvoltare (22), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 17 aprilie 2018 referitoare la punerea în aplicare a instrumentului de cooperare pentru dezvoltare, a instrumentului pentru ajutor umanitar și a Fondului european de dezvoltare (22),

| — | având în vedere rezoluția sa din 14 iunie 2018 referitoare la viitoarele negocieri pentru un nou acord de parteneriat între Uniunea Europeană și grupul de țări din Africa, zona Caraibilor și Pacific (23), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 14 iunie 2018 referitoare la viitoarele negocieri pentru un nou acord de parteneriat între Uniunea Europeană și grupul de țări din Africa, zona Caraibilor și Pacific (23),

| — | având în vedere rezoluția sa din 14 martie 2019 referitoare la Raportul anual strategic privind punerea în aplicare și realizarea obiectivelor de dezvoltare durabilă (ODD) (24), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 14 martie 2019 referitoare la Raportul anual strategic privind punerea în aplicare și realizarea obiectivelor de dezvoltare durabilă (ODD) (24),

| — | având în vedere rezoluția sa legislativă din 27 martie 2019 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a Instrumentului de vecinătate, cooperare pentru dezvoltare și cooperare internațională (25), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa legislativă din 27 martie 2019 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a Instrumentului de vecinătate, cooperare pentru dezvoltare și cooperare internațională (25),

| — | având în vedere rezoluția sa din 28 noiembrie 2019 referitoare la negocierile în curs pentru un nou acord de parteneriat între Uniunea Europeană și grupul de țări din Africa, zona Caraibilor și Pacific (26), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 28 noiembrie 2019 referitoare la negocierile în curs pentru un nou acord de parteneriat între Uniunea Europeană și grupul de țări din Africa, zona Caraibilor și Pacific (26),

| — | având în vedere rezoluția sa din 28 noiembrie 2019 referitoare la Conferința ONU din 2019 privind schimbările climatice, care va avea loc la Madrid, Spania (COP 25) (27), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 28 noiembrie 2019 referitoare la Conferința ONU din 2019 privind schimbările climatice, care va avea loc la Madrid, Spania (COP 25) (27),

| — | având în vedere rezoluția sa din 15 ianuarie 2020 referitoare la Pactul verde european (28), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 15 ianuarie 2020 referitoare la Pactul verde european (28),

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 26 octombrie 2015 privind Planul de acțiune al UE pentru egalitatea de gen 2016-2020 (29), |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 26 octombrie 2015 privind Planul de acțiune al UE pentru egalitatea de gen 2016-2020 (29),

| — | având în vedere documentul de lucru comun al serviciilor Comisiei intitulat „Egalitatea de gen și femeile prin intermediul relațiilor externe ale UE 2016-2020 (SWD(2015)0182), |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru comun al serviciilor Comisiei intitulat „Egalitatea de gen și femeile prin intermediul relațiilor externe ale UE 2016-2020 (SWD(2015)0182),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 12 septembrie 2012 intitulată „Rădăcinile democrației și ale dezvoltării durabile: angajamentul Europei față de societatea civilă în ceea ce privește relațiile externe” (COM(2012)0492); |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 12 septembrie 2012 intitulată „Rădăcinile democrației și ale dezvoltării durabile: angajamentul Europei față de societatea civilă în ceea ce privește relațiile externe” (COM(2012)0492);

| — | având în vedere studiul Effective Development Cooperation – Does the EU deliver?: Detailed Analysis of EU Performance (O cooperare pentru dezvoltare eficace – Livrează UE rezultatele scontate?: O analiză detaliată a prestației UE) comandat de Comisie și publicat în mai 2020 (30); |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul Effective Development Cooperation – Does the EU deliver?: Detailed Analysis of EU Performance (O cooperare pentru dezvoltare eficace – Livrează UE rezultatele scontate?: O analiză detaliată a prestației UE) comandat de Comisie și publicat în mai 2020 (30);

| — | având în vedere studiul din mai 2020 privind eficacitatea finanțării mixte, intitulat The use of development funds for de-risking private investment: how effective is it in delivering development results? (Utilizarea fondurilor de dezvoltare în scopul reducerii riscurilor legate de investițiile private: cât de eficace este pentru a obține rezultate în materie de dezvoltare?), |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul din mai 2020 privind eficacitatea finanțării mixte, intitulat The use of development funds for de-risking private investment: how effective is it in delivering development results? (Utilizarea fondurilor de dezvoltare în scopul reducerii riscurilor legate de investițiile private: cât de eficace este pentru a obține rezultate în materie de dezvoltare?),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 15 mai 2013 intitulată „Sporirea autonomiei autorităților locale din țările partenere în vederea consolidării guvernanței și a îmbunătățirii rezultatelor în materie de dezvoltare” (COM(2013)0280), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 15 mai 2013 intitulată „Sporirea autonomiei autorităților locale din țările partenere în vederea consolidării guvernanței și a îmbunătățirii rezultatelor în materie de dezvoltare” (COM(2013)0280),

| — | având în vedere comunicarea comună a Comisiei din 9 martie 2020 adresată Parlamentului European și Consiliului și intitulată „Către o strategie cuprinzătoare cu Africa”, |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea comună a Comisiei din 9 martie 2020 adresată Parlamentului European și Consiliului și intitulată „Către o strategie cuprinzătoare cu Africa”,

| — | având în vedere raportul OCDE din 10 decembrie 2018 (Evaluarea inter pares a cooperării pentru dezvoltare) privind Uniunea Europeană, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul OCDE din 10 decembrie 2018 (Evaluarea inter pares a cooperării pentru dezvoltare) privind Uniunea Europeană,

| — | având în vedere recomandarea Comitetului de asistență pentru dezvoltare (CAD) al Organizației pentru Cooperare și Dezvoltare Economică (OCDE) din 22 februarie 2019 privind legătura dintre domeniul umanitar și pace, |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea Comitetului de asistență pentru dezvoltare (CAD) al Organizației pentru Cooperare și Dezvoltare Economică (OCDE) din 22 februarie 2019 privind legătura dintre domeniul umanitar și pace,

| — | având în vedere raportul OCDE din 24 iunie 2020 intitulat „Impactul crizei COVID-19 asupra finanțării pentru dezvoltare” (31), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul OCDE din 24 iunie 2020 intitulat „Impactul crizei COVID-19 asupra finanțării pentru dezvoltare” (31),

| — | având în vedere raportul special privind oceanul, criosfera și schimbările climatice, elaborat de Grupul interguvernamental privind schimbările climatice (IPCC) la 25 septembrie 2019, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul special privind oceanul, criosfera și schimbările climatice, elaborat de Grupul interguvernamental privind schimbările climatice (IPCC) la 25 septembrie 2019,

| — | având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru dezvoltare (A9-0212/2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru dezvoltare (A9-0212/2020),

| A. | întrucât contextul cooperării pentru dezvoltare s-a schimbat de-a lungul anilor, odată cu apariția unor noi provocări la nivel mondial, cum ar fi schimbările climatice și declinul biodiversității, migrația, insecuritatea alimentară, conflictele interne, terorismul și extremismul violent, epidemiile de boli infecțioase, precum și dezastrele naturale frecvente și grave, în special în țările în curs de dezvoltare, care afectează persoanele cele mai vulnerabile; întrucât mediul global devine din ce în ce mai complex și nesigur, cu o intensificare a conflictelor și a rivalității geopolitice; întrucât acest lucru evidențiază necesitatea unui multilateralism consolidat și a unor eforturi continue pentru a spori eficacitatea și impactul ajutorului european; |
| --- | --- |

A.

întrucât contextul cooperării pentru dezvoltare s-a schimbat de-a lungul anilor, odată cu apariția unor noi provocări la nivel mondial, cum ar fi schimbările climatice și declinul biodiversității, migrația, insecuritatea alimentară, conflictele interne, terorismul și extremismul violent, epidemiile de boli infecțioase, precum și dezastrele naturale frecvente și grave, în special în țările în curs de dezvoltare, care afectează persoanele cele mai vulnerabile; întrucât mediul global devine din ce în ce mai complex și nesigur, cu o intensificare a conflictelor și a rivalității geopolitice; întrucât acest lucru evidențiază necesitatea unui multilateralism consolidat și a unor eforturi continue pentru a spori eficacitatea și impactul ajutorului european;

| B. | întrucât întreaga lume este profund afectată de pandemia de COVID-19; întrucât impactul acestei pandemii asupra țărilor în curs de dezvoltare și asupra țărilor care beneficiază de ajutor este încă neclar și reprezintă o presiune semnificativă asupra capacităților de asistență în materie de ajutoare atât ale țărilor donatoare, cât și ale investitorilor privați; |
| --- | --- |

B.

întrucât întreaga lume este profund afectată de pandemia de COVID-19; întrucât impactul acestei pandemii asupra țărilor în curs de dezvoltare și asupra țărilor care beneficiază de ajutor este încă neclar și reprezintă o presiune semnificativă asupra capacităților de asistență în materie de ajutoare atât ale țărilor donatoare, cât și ale investitorilor privați;

| C. | întrucât pandemia de COVID-19, care a afectat toate țările, indiferent de nivelul lor de dezvoltare, are un impact asupra sănătății, dar și un impact economic și social; întrucât această pandemie are un impact asupra cooperării pentru dezvoltare și impune o obligație de a asigura o mai mare eficiență; |
| --- | --- |

C.

întrucât pandemia de COVID-19, care a afectat toate țările, indiferent de nivelul lor de dezvoltare, are un impact asupra sănătății, dar și un impact economic și social; întrucât această pandemie are un impact asupra cooperării pentru dezvoltare și impune o obligație de a asigura o mai mare eficiență;

| D. | întrucât actuala pandemie a perturbat grav și ar putea avea efecte pe termen lung asupra turismului, a transportului maritim și a altor sectoare ale oceanelor, cu un impact negativ asupra economiilor multor țări în curs de dezvoltare, inclusiv asupra țărilor celor mai vulnerabile, a statelor insulare mici în curs de dezvoltare și a țărilor cel mai puțin dezvoltate; |
| --- | --- |

D.

întrucât actuala pandemie a perturbat grav și ar putea avea efecte pe termen lung asupra turismului, a transportului maritim și a altor sectoare ale oceanelor, cu un impact negativ asupra economiilor multor țări în curs de dezvoltare, inclusiv asupra țărilor celor mai vulnerabile, a statelor insulare mici în curs de dezvoltare și a țărilor cel mai puțin dezvoltate;

| E. | întrucât eficacitatea ajutorului depinde de modul în care este pus în aplicare principiul coerenței politicilor în favoarea dezvoltării (CPD); întrucât sunt necesare în continuare mai multe eforturi pentru a respecta principiile CPD, în special în domeniul politicilor UE în materie de migrație, comerț, climă și agricultură; |
| --- | --- |

E.

întrucât eficacitatea ajutorului depinde de modul în care este pus în aplicare principiul coerenței politicilor în favoarea dezvoltării (CPD); întrucât sunt necesare în continuare mai multe eforturi pentru a respecta principiile CPD, în special în domeniul politicilor UE în materie de migrație, comerț, climă și agricultură;

| F. | întrucât politicile interne și externe ale UE și ale statelor membre ar trebui, în conformitate cu CPD, să nu aibă un impact negativ asupra țărilor în curs de dezvoltare; întrucât se pune un accent din ce în ce mai mare pe promovarea intereselor de politică externă ale UE; întrucât asistența externă a UE ar trebui să aibă în continuare în centrul său eficacitatea și eficiența dezvoltării, iar țările partenere ar trebui să se afle în centrul acesteia, în conformitate cu articolul 208 din TFUE, care stabilește că reducerea și eradicarea sărăciei constituie obiectivul principal al politicii de cooperare pentru dezvoltare; |
| --- | --- |

F.

întrucât politicile interne și externe ale UE și ale statelor membre ar trebui, în conformitate cu CPD, să nu aibă un impact negativ asupra țărilor în curs de dezvoltare; întrucât se pune un accent din ce în ce mai mare pe promovarea intereselor de politică externă ale UE; întrucât asistența externă a UE ar trebui să aibă în continuare în centrul său eficacitatea și eficiența dezvoltării, iar țările partenere ar trebui să se afle în centrul acesteia, în conformitate cu articolul 208 din TFUE, care stabilește că reducerea și eradicarea sărăciei constituie obiectivul principal al politicii de cooperare pentru dezvoltare;

| G. | întrucât principiile eficacității în materie de dezvoltare, precum și toate sursele de finanțare a dezvoltării ar trebui să fie definite astfel încât să îndeplinească obiectivele stabilite în Acordul de la Paris privind schimbările climatice; |
| --- | --- |

G.

întrucât principiile eficacității în materie de dezvoltare, precum și toate sursele de finanțare a dezvoltării ar trebui să fie definite astfel încât să îndeplinească obiectivele stabilite în Acordul de la Paris privind schimbările climatice;

| H. | întrucât populația mondială crește mai repede decât venitul național brut (VNB), în special în Africa Subsahariană, unde se preconizează că populația se va dubla în următorii 30 de ani, ajungând la 2,1 miliarde în 2050 și la 3,8 miliarde până la sfârșitul secolului; întrucât, în pofida unei creșteri economice puternice, acest lucru va duce la creșterea numărului de persoane care trăiesc în sărăcie și șomaj, evidențiind nevoia urgentă de a sprijini în mod eficace țările în curs de dezvoltare în eforturile lor de a îndeplini obiectivele de dezvoltare durabilă (ODD); |
| --- | --- |

H.

întrucât populația mondială crește mai repede decât venitul național brut (VNB), în special în Africa Subsahariană, unde se preconizează că populația se va dubla în următorii 30 de ani, ajungând la 2,1 miliarde în 2050 și la 3,8 miliarde până la sfârșitul secolului; întrucât, în pofida unei creșteri economice puternice, acest lucru va duce la creșterea numărului de persoane care trăiesc în sărăcie și șomaj, evidențiind nevoia urgentă de a sprijini în mod eficace țările în curs de dezvoltare în eforturile lor de a îndeplini obiectivele de dezvoltare durabilă (ODD);

| I. | întrucât o strategie UE-Africa bazată pe un parteneriat între egali presupune luarea în considerare a preocupărilor specifice ale țărilor africane în ceea ce privește diversificarea economică, industrializarea, pierderea veniturilor publice și integrarea regională; |
| --- | --- |

I.

întrucât o strategie UE-Africa bazată pe un parteneriat între egali presupune luarea în considerare a preocupărilor specifice ale țărilor africane în ceea ce privește diversificarea economică, industrializarea, pierderea veniturilor publice și integrarea regională;

| J. | întrucât inegalitățile dintre țări sunt încă foarte mari, iar inegalitatea are un impact negativ asupra eficienței și eficacității ajutorului; |
| --- | --- |

J.

întrucât inegalitățile dintre țări sunt încă foarte mari, iar inegalitatea are un impact negativ asupra eficienței și eficacității ajutorului;

| K. | întrucât este important să se instituie măsuri care să vizeze consolidarea și creșterea rezilienței comunităților, în special în țările partenere fragile, în țările afectate de conflicte sau dezastre naturale, precum și în țările care găzduiesc refugiați; |
| --- | --- |

K.

întrucât este important să se instituie măsuri care să vizeze consolidarea și creșterea rezilienței comunităților, în special în țările partenere fragile, în țările afectate de conflicte sau dezastre naturale, precum și în țările care găzduiesc refugiați;

| L. | întrucât sănătatea și bunăstarea copiilor constituie un obiectiv esențial al politicilor de cooperare pentru dezvoltare; |
| --- | --- |

L.

întrucât sănătatea și bunăstarea copiilor constituie un obiectiv esențial al politicilor de cooperare pentru dezvoltare;

| M. | întrucât UE, care, alături de statele membre, este cel mai mare donator mondial de asistență oficială pentru dezvoltare (AOD), acordând ajutoare totale în valoare de 74,4 miliarde EUR în 2018, reprezentând aproape 57 % din totalul AOD la nivel mondial, se angajează să promoveze o cooperare pentru dezvoltare eficace, orientată către eliminarea tuturor formelor de sărăcie și inegalitate, și să sprijine partenerii săi pentru dezvoltare în realizarea Agendei 2030 pentru dezvoltare durabilă; întrucât, în 2019, membrii Comitetului de asistență pentru dezvoltare (CAD) au cheltuit împreună doar 0,3 % din VNB pentru AOD, doar cinci membri atingând sau depășind ținta de cheltuieli (Regatul Unit, Suedia, Danemarca, Luxemburg și Norvegia); |
| --- | --- |

M.

întrucât UE, care, alături de statele membre, este cel mai mare donator mondial de asistență oficială pentru dezvoltare (AOD), acordând ajutoare totale în valoare de 74,4 miliarde EUR în 2018, reprezentând aproape 57 % din totalul AOD la nivel mondial, se angajează să promoveze o cooperare pentru dezvoltare eficace, orientată către eliminarea tuturor formelor de sărăcie și inegalitate, și să sprijine partenerii săi pentru dezvoltare în realizarea Agendei 2030 pentru dezvoltare durabilă; întrucât, în 2019, membrii Comitetului de asistență pentru dezvoltare (CAD) au cheltuit împreună doar 0,3 % din VNB pentru AOD, doar cinci membri atingând sau depășind ținta de cheltuieli (Regatul Unit, Suedia, Danemarca, Luxemburg și Norvegia);

| N. | întrucât principiile de apartenență națională și democratică și de aliniere, cu accent pe rezultate, parteneriate incluzive, transparență și responsabilitatea, ar trebui să stea la baza tuturor formelor de cooperare pentru dezvoltare, pentru a asigura că fondurile de dezvoltare sunt utilizate în mod eficient și eficace astfel încât să îndeplinească în mod corespunzător ODD; |
| --- | --- |

N.

întrucât principiile de apartenență națională și democratică și de aliniere, cu accent pe rezultate, parteneriate incluzive, transparență și responsabilitatea, ar trebui să stea la baza tuturor formelor de cooperare pentru dezvoltare, pentru a asigura că fondurile de dezvoltare sunt utilizate în mod eficient și eficace astfel încât să îndeplinească în mod corespunzător ODD;

| O. | întrucât rolul Parteneriatului mondial pentru o cooperare eficace în scopul dezvoltării (GPEDC) este de a promova principiile eficacității ajutorului; întrucât aceasta are trei priorități strategice care vor orienta contribuția sa la lansarea „Deceniului de acțiune”, și anume: promovarea eficacității dezvoltării pentru a accelera punerea în aplicare a Agendei 2030; construirea unor parteneriate mai bune și folosirea monitorizării pentru a acționa; |
| --- | --- |

O.

întrucât rolul Parteneriatului mondial pentru o cooperare eficace în scopul dezvoltării (GPEDC) este de a promova principiile eficacității ajutorului; întrucât aceasta are trei priorități strategice care vor orienta contribuția sa la lansarea „Deceniului de acțiune”, și anume: promovarea eficacității dezvoltării pentru a accelera punerea în aplicare a Agendei 2030; construirea unor parteneriate mai bune și folosirea monitorizării pentru a acționa;

| P. | întrucât studiul intitulat Effective Development Cooperation – Does EU Deliver?: Detailed Analysis of EU Performance indică o reducere a alinierii statelor membre și a instituțiilor UE la principiile de eficacitate și la indicatorii aferenți, în special previzibilitatea, utilizarea unor indicatori proveniți din cadrele de rezultate ale țărilor partenere, utilizarea sistemelor de gestionare a finanțelor publice ale țărilor partenere, angajamentul de a implica guvernele partenere în evaluările proiectelor și raportarea transparentă; |
| --- | --- |

P.

întrucât studiul intitulat Effective Development Cooperation – Does EU Deliver?: Detailed Analysis of EU Performance indică o reducere a alinierii statelor membre și a instituțiilor UE la principiile de eficacitate și la indicatorii aferenți, în special previzibilitatea, utilizarea unor indicatori proveniți din cadrele de rezultate ale țărilor partenere, utilizarea sistemelor de gestionare a finanțelor publice ale țărilor partenere, angajamentul de a implica guvernele partenere în evaluările proiectelor și raportarea transparentă;

| Q. | întrucât politicile și parteneriatele pentru dezvoltare ale UE trebuie să se bazeze pe o cooperare economică și politică durabilă cu partenerii, în condiții de egalitate și având respectarea drepturilor omului în centrul lor; întrucât politicile sale de dezvoltare trebuie să țină seama de situația persoanelor strămutate forțat, a populațiilor vulnerabile și a migranților și a solicitanților de azil; |
| --- | --- |

Q.

întrucât politicile și parteneriatele pentru dezvoltare ale UE trebuie să se bazeze pe o cooperare economică și politică durabilă cu partenerii, în condiții de egalitate și având respectarea drepturilor omului în centrul lor; întrucât politicile sale de dezvoltare trebuie să țină seama de situația persoanelor strămutate forțat, a populațiilor vulnerabile și a migranților și a solicitanților de azil;

| R. | întrucât, dată fiind creșterea numărului de crize prelungite, UE ar trebui să își continue eforturile de operaționalizare a legăturii dintre domeniul umanitar și cel al dezvoltării, cu scopul de a obține rezultate pe termen lung; |
| --- | --- |

R.

întrucât, dată fiind creșterea numărului de crize prelungite, UE ar trebui să își continue eforturile de operaționalizare a legăturii dintre domeniul umanitar și cel al dezvoltării, cu scopul de a obține rezultate pe termen lung;

| S. | întrucât fragmentarea ajutorului rămâne o provocare persistentă din cauza proliferării donatorilor și a agențiilor de ajutor, precum și a lipsei de coordonare a activităților și proiectelor acestora; |
| --- | --- |

S.

întrucât fragmentarea ajutorului rămâne o provocare persistentă din cauza proliferării donatorilor și a agențiilor de ajutor, precum și a lipsei de coordonare a activităților și proiectelor acestora;

| T. | întrucât, în timpul procesului de programare, este esențial să se garanteze o largă consultare în țările partenere cu toți actorii relevanți: autoritățile locale, parlamentele naționale, societatea civilă, ONG-urile locale, asociațiile de femei, grupurile marginalizate, ONU și agențiile sale, IMM-urile și sectorul privat; |
| --- | --- |

T.

întrucât, în timpul procesului de programare, este esențial să se garanteze o largă consultare în țările partenere cu toți actorii relevanți: autoritățile locale, parlamentele naționale, societatea civilă, ONG-urile locale, asociațiile de femei, grupurile marginalizate, ONU și agențiile sale, IMM-urile și sectorul privat;

| U. | întrucât, fără o abordare ascendentă a dezvoltării, este imposibil să se maximizeze rezultatele în materie de dezvoltare; întrucât îmbunătățirea schimbului de exemple concrete și de consiliere cu privire la proiectele de succes de pe teren în țările partenere va contribui la punerea în aplicare eficace a principiilor și la obținerea cu succes a rezultatelor scontate; |
| --- | --- |

U.

întrucât, fără o abordare ascendentă a dezvoltării, este imposibil să se maximizeze rezultatele în materie de dezvoltare; întrucât îmbunătățirea schimbului de exemple concrete și de consiliere cu privire la proiectele de succes de pe teren în țările partenere va contribui la punerea în aplicare eficace a principiilor și la obținerea cu succes a rezultatelor scontate;

| V. | întrucât implicarea efectivă a sectorului privat (ISP) ar trebui să se bazeze pe cele cinci principii de la Kampala, și anume: aproprierea incluzivă de către țări; rezultate și impact specific; parteneriat incluziv; transparență și responsabilitate și nelăsarea nimănui în urmă; |
| --- | --- |

V.

întrucât implicarea efectivă a sectorului privat (ISP) ar trebui să se bazeze pe cele cinci principii de la Kampala, și anume: aproprierea incluzivă de către țări; rezultate și impact specific; parteneriat incluziv; transparență și responsabilitate și nelăsarea nimănui în urmă;

| W. | întrucât în țările partenere există alți actori și donatori care furnizează ajutor umanitar și ajutor pentru dezvoltare; |
| --- | --- |

W.

întrucât în țările partenere există alți actori și donatori care furnizează ajutor umanitar și ajutor pentru dezvoltare;

| X. | întrucât, deși instituțiile UE și statele membre, autoritățile locale și regionale, organizațiile internaționale și organizațiile societății civile (OSC) au un stoc mare de date și expertiză, acestea rămân insuficient partajate; întrucât datele respective ar trebui să devină mai accesibile și să fie utilizate în procesul de elaborare a politicilor; |
| --- | --- |

X.

întrucât, deși instituțiile UE și statele membre, autoritățile locale și regionale, organizațiile internaționale și organizațiile societății civile (OSC) au un stoc mare de date și expertiză, acestea rămân insuficient partajate; întrucât datele respective ar trebui să devină mai accesibile și să fie utilizate în procesul de elaborare a politicilor;

| Y. | întrucât cooperarea tripartită este în mod special eficientă în ceea ce privește îmbunătățirea cooperării pentru a răspunde provocărilor comune, cum ar fi prevenirea, gestionarea și redresarea în urma dezastrelor naturale care încetinesc și întrerup dezvoltarea, provocările de securitate dintr-o regiune extinsă sau adaptarea modelelor de afaceri de mici dimensiuni la noile provocări economice apărute în timpul crizei de coronavirus; |
| --- | --- |

Y.

întrucât cooperarea tripartită este în mod special eficientă în ceea ce privește îmbunătățirea cooperării pentru a răspunde provocărilor comune, cum ar fi prevenirea, gestionarea și redresarea în urma dezastrelor naturale care încetinesc și întrerup dezvoltarea, provocările de securitate dintr-o regiune extinsă sau adaptarea modelelor de afaceri de mici dimensiuni la noile provocări economice apărute în timpul crizei de coronavirus;

| Z. | întrucât elaborarea și punerea în aplicare a unei politici de ajutor eficace necesită o înțelegere mai aprofundată a impactului ajutorului și a mediului general în care funcționează ajutorul pentru dezvoltare; |
| --- | --- |

Z.

întrucât elaborarea și punerea în aplicare a unei politici de ajutor eficace necesită o înțelegere mai aprofundată a impactului ajutorului și a mediului general în care funcționează ajutorul pentru dezvoltare;

| AA. | întrucât datele accesibile și fiabile privind ajutoarele consolidează transparența fluxurilor de ajutoare și îi asistă pe toți partenerii de dezvoltare în procesele lor de planificare și coordonare; întrucât standardele internaționale promovate de Inițiativa internațională privind transparența ajutoarelor (IATI) fac aceste date comparabile; întrucât obținerea de rezultate în materie de dezvoltare și depunerea de eforturi în vederea îndeplinirii ODD necesită date detaliate privind contextul local, un set convenit de rezultate care să fie orientate, acțiuni comune de realizare a acestora și un feedback public rapid pentru a facilita responsabilitatea; |
| --- | --- |

AA.

întrucât datele accesibile și fiabile privind ajutoarele consolidează transparența fluxurilor de ajutoare și îi asistă pe toți partenerii de dezvoltare în procesele lor de planificare și coordonare; întrucât standardele internaționale promovate de Inițiativa internațională privind transparența ajutoarelor (IATI) fac aceste date comparabile; întrucât obținerea de rezultate în materie de dezvoltare și depunerea de eforturi în vederea îndeplinirii ODD necesită date detaliate privind contextul local, un set convenit de rezultate care să fie orientate, acțiuni comune de realizare a acestora și un feedback public rapid pentru a facilita responsabilitatea;

| AB. | întrucât egalitatea de gen este un principiu esențial al ajutorului pentru dezvoltare oferit de UE; întrucât impactul politicilor de dezvoltare este diferit asupra femeilor și fetelor; întrucât lipsesc date defalcate pe gen în domeniul dezvoltării; |
| --- | --- |

AB.

întrucât egalitatea de gen este un principiu esențial al ajutorului pentru dezvoltare oferit de UE; întrucât impactul politicilor de dezvoltare este diferit asupra femeilor și fetelor; întrucât lipsesc date defalcate pe gen în domeniul dezvoltării;

| AC. | întrucât politicile de ajutor care promovează egalitatea se dovedesc a fi mai eficiente în atingerea ODD, în special combaterea sărăciei și promovarea educației; |
| --- | --- |

AC.

întrucât politicile de ajutor care promovează egalitatea se dovedesc a fi mai eficiente în atingerea ODD, în special combaterea sărăciei și promovarea educației;

| AD. | întrucât există un risc real ca beneficiile asistenței pentru dezvoltare, ale investițiilor străine directe (ISD) și ale ajutorului umanitar să poată fi capturate de către elitele politice și economice; întrucât acest lucru evidențiază necesitatea unei cooperări pentru dezvoltare care să vizeze schimbări transformaționale în economiile politice, în special în ceea ce privește guvernanța, distribuția puterii, excluziunea socială, protecția socială și accesul la resurse, precum și interacțiunea cu economia mondială; întrucât acest lucru subliniază necesitatea de a sprijini și de a promova, prin intermediul cooperării pentru dezvoltare, principiile bunei guvernanțe, ale statului de drept, separării puterilor și promovării drepturilor omului; |
| --- | --- |

AD.

întrucât există un risc real ca beneficiile asistenței pentru dezvoltare, ale investițiilor străine directe (ISD) și ale ajutorului umanitar să poată fi capturate de către elitele politice și economice; întrucât acest lucru evidențiază necesitatea unei cooperări pentru dezvoltare care să vizeze schimbări transformaționale în economiile politice, în special în ceea ce privește guvernanța, distribuția puterii, excluziunea socială, protecția socială și accesul la resurse, precum și interacțiunea cu economia mondială; întrucât acest lucru subliniază necesitatea de a sprijini și de a promova, prin intermediul cooperării pentru dezvoltare, principiile bunei guvernanțe, ale statului de drept, separării puterilor și promovării drepturilor omului;

| AE. | întrucât Conferința Organizației Națiunilor Unite pentru Comerț și Dezvoltare (UNCTAD) estimează că țările în curs de dezvoltare au nevoie de o reducere a datoriilor post-COVID-19 în valoare de o mie de miliarde USD; întrucât Banca Mondială, FMI, G20 și G7 au luat măsuri de reducere a datoriei publice pentru țările cele mai sărace din lume; întrucât aceste măsuri ar trebui să fie completate pentru a permite acordarea de ajutor pentru dezvoltare pentru îndeplinirea efectivă a ODD în domenii precum accesul la servicii de bază, buna guvernanță și drepturile fundamentale ale omului în țările în curs de dezvoltare; |
| --- | --- |

AE.

întrucât Conferința Organizației Națiunilor Unite pentru Comerț și Dezvoltare (UNCTAD) estimează că țările în curs de dezvoltare au nevoie de o reducere a datoriilor post-COVID-19 în valoare de o mie de miliarde USD; întrucât Banca Mondială, FMI, G20 și G7 au luat măsuri de reducere a datoriei publice pentru țările cele mai sărace din lume; întrucât aceste măsuri ar trebui să fie completate pentru a permite acordarea de ajutor pentru dezvoltare pentru îndeplinirea efectivă a ODD în domenii precum accesul la servicii de bază, buna guvernanță și drepturile fundamentale ale omului în țările în curs de dezvoltare;

| AF. | întrucât UE este prezentă în toate oceanele de pe teritoriile sale de peste mări, atât în regiunile ultraperiferice, cât și în țările și teritoriile de peste mări, și este esențial ca aceasta să dezvolte strategii regionale care să încorporeze nevoile exprimate la nivel local într-un mod cât mai complet posibil; |
| --- | --- |

AF.

întrucât UE este prezentă în toate oceanele de pe teritoriile sale de peste mări, atât în regiunile ultraperiferice, cât și în țările și teritoriile de peste mări, și este esențial ca aceasta să dezvolte strategii regionale care să încorporeze nevoile exprimate la nivel local într-un mod cât mai complet posibil;

| AG. | întrucât autoritățile locale joacă un rol central în realizarea ODD, iar cooperarea descentralizată trebuie să se afle în centrul strategiei de dezvoltare a UE; |
| --- | --- |

AG.

întrucât autoritățile locale joacă un rol central în realizarea ODD, iar cooperarea descentralizată trebuie să se afle în centrul strategiei de dezvoltare a UE;

| AH. | întrucât politicile de dezvoltare trebuie să ia în considerare adaptarea la impactul schimbărilor climatice din punctul de vedere al strămutării populațiilor vulnerabile și al agravării inegalităților sociale și în vederea eradicării sărăciei; |
| --- | --- |

AH.

întrucât politicile de dezvoltare trebuie să ia în considerare adaptarea la impactul schimbărilor climatice din punctul de vedere al strămutării populațiilor vulnerabile și al agravării inegalităților sociale și în vederea eradicării sărăciei;

| AI. | întrucât venitul pe care țările în curs de dezvoltare îl pierd din cauza fluxurilor financiare ilicite, inclusiv a evaziunii fiscale, reprezintă mai mult decât dublul sumei pe care o câștigă din surse externe oficiale, inclusiv din asistența pentru dezvoltare; |
| --- | --- |

AI.

întrucât venitul pe care țările în curs de dezvoltare îl pierd din cauza fluxurilor financiare ilicite, inclusiv a evaziunii fiscale, reprezintă mai mult decât dublul sumei pe care o câștigă din surse externe oficiale, inclusiv din asistența pentru dezvoltare;

| AJ. | întrucât utilizarea de către instituțiile UE a cadrelor naționale privind rezultatele și a instrumentelor de planificare (gestionarea finanțelor publice – GFP) este în scădere, deși acestea joacă un rol semnificativ în cooperarea eficientă pentru dezvoltare, în scopul îndeplinirii ODD, precum și în realizarea egalității de gen, dat fiind că au rezultate pozitive în integrarea sensibilității la aspectele legate de egalitatea de gen; întrucât este necesar un angajament sporit în această privință, |
| --- | --- |

AJ.

întrucât utilizarea de către instituțiile UE a cadrelor naționale privind rezultatele și a instrumentelor de planificare (gestionarea finanțelor publice – GFP) este în scădere, deși acestea joacă un rol semnificativ în cooperarea eficientă pentru dezvoltare, în scopul îndeplinirii ODD, precum și în realizarea egalității de gen, dat fiind că au rezultate pozitive în integrarea sensibilității la aspectele legate de egalitatea de gen; întrucât este necesar un angajament sporit în această privință,

| 1. | subliniază că eficacitate înseamnă obținerea unui impact mai mare și de mai bună calitate, îndeplinirea ODD și nelăsarea niciunei persoane în urmă; consideră că, atunci când cooperarea europeană pentru dezvoltare este în concordanță cu propriile eforturi ale țărilor partenere și cu nevoile locale, coordonată cu eforturi ale altor donatori și realizată prin intermediul instituțiilor și al sistemelor partenerilor lor, precum și al actorilor locali și ai societății civile, și că, atunci când sprijină prioritățile convenite prin procese politice incluzive și echitabile, asigurând asumarea democratică a responsabilității la nivel de țară și includerea tuturor părților interesate, impactul este mai mare, mai rapid și mai sustenabil; |
| --- | --- |

1.

| 2. | subliniază că UE, în calitate de cel mai mare donator la nivel mondial și actor internațional important pentru multilateralismul bazat pe norme și democrație, ar trebui să utilizeze în mod coordonat setul său puternic de instrumente și modalități de ajutor pentru a permite partajarea sarcinilor și a evita fragmentarea ajutoarelor, precum și să identifice prioritățile în cazul în care poate furniza efectiv cel mai mare impact cu valoare adăugată; |
| --- | --- |

2.

| 3. | subliniază că UE ar trebui să preia inițiativa în utilizarea principiilor de eficacitate și de eficiență a ajutorului, pentru a asigura un impact real și realizarea ODD, fără a lăsa pe nimeni în urmă în țările sale partenere; subliniază, în acest sens, impactul pe care utilizarea de către UE a ajutorului pentru dezvoltare și a ISD l-ar putea avea asupra combaterii cauzelor profunde ale migrației și strămutării forțate; |
| --- | --- |

3.

| 4. | subliniază că este necesar ca obiectivele de politică din noul Consens european privind dezvoltarea să fie puse în aplicare într-un mod mai strategic și mai orientat în fiecare țară parteneră, aplicând astfel abordarea bazată pe legătura dintre ajutorul umanitar și dezvoltare și respectând CPD; subliniază că programele de ajutor ar trebui combinate cu o analiză a sustenabilității datoriei și ar trebui să țină seama de necesitatea de a consolida supravegherea parlamentară într-o țară parteneră; |
| --- | --- |

4.

| 5. | subliniază că UE trebuie să continue să monitorizeze îndeaproape utilizarea fondurilor și să ia toate măsurile necesare pentru a evita orice utilizare abuzivă a fondurilor de ajutor, asigurând respectarea obiectivelor sale de politică și a valorilor sale în cadrul cooperării pentru dezvoltare; solicită instituirea unor mecanisme eficace pentru a putea controla riguros destinația finală a fondurilor în cauză și a evalua proiectele care au primit finanțare; |
| --- | --- |

5.

| 6. | subliniază că buna guvernanță este un factor decisiv pentru distribuirea echitabilă și adecvată a ajutoarelor și subliniază că realizarea ODD și, prin urmare, eficacitatea fondurilor depinde în mare măsură de capacitatea țărilor partenere de a utiliza fondurile în mod echitabil și transparent; |
| --- | --- |

6.

| 7. | invită UE să se implice în mod direct și să construiască parteneriate durabile și favorabile incluziunii cu țările de origine și de tranzit ale migrației, pe baza nevoilor specifice ale fiecărei țări și a situației individuale a migranților; |
| --- | --- |

7.

| 8. | subliniază că principiile Parteneriatului mondial pentru o cooperare eficace în scopul dezvoltării (GPEDC) se bazează pe lecțiile importante și în continuare valabile ale strategiilor și practicilor în materie de dezvoltare din trecut, care au cunoscut atât succese, cât și eșecuri, și că aceste principii rămân expresii importante ale cooperării și coordonării multilaterale pe care UE s-a angajat să le susțină; invită Comisia să facă uz de statutul său de membru al GPEDC și al OCDE-CAD în cadrul forurilor internaționale și în cadrul structurilor de guvernanță ale instituțiilor financiare internaționale, pentru a consolida în continuare principiile de eficacitate și a încuraja aderarea la acestea și punerea lor în aplicare în toate formele de cooperare pentru dezvoltare și de către toți actorii implicați; |
| --- | --- |

8.

| 9. | recunoaște că o cooperare eficace pentru dezvoltare nu poate fi pusă în aplicare doar prin intermediul cooperării la nivelul UE și poate fi cu adevărat eficace dacă toți actorii din domeniul dezvoltării colaborează; își exprimă preocuparea cu privire la faptul că, atunci când alți actori nu respectă și nu pun în aplicare principiile de eficacitate în programele lor de cooperare, fragmentarea care rezultă și ocolirea sistemelor din țările partenere reduc eficacitatea și impactul asistenței generale, inclusiv asistența UE; |
| --- | --- |

9.

| 10. | invită Comisia să publice, cel puțin de două ori pe an, un raport privind progresele înregistrate în domeniul eficacității ajutorului, care să cuprindă planificarea în comun, punerea în aplicare în comun și cadrele de rezultate comune, precum și acțiunile întreprinse de instituțiile UE, de statele membre și de autoritățile locale și regionale; subliniază că acest raport ar trebui să se bazeze pe ținte și obiective de politică stabilite de comun acord, în special în ceea ce privește ODD și consensul; invită Comisia să consulte părțile interesate în cursul elaborării acestui raport și să îl prezinte Parlamentului; |
| --- | --- |

10.

| 11. | invită Comisia și Consiliul să intensifice programarea în comun între UE și statele sale membre; subliniază că, la nivel de țară, UE și statele membre trebuie să meargă dincolo de simpla consolidare a priorităților și acțiunilor bilaterale de dezvoltare existente și să constituie o voce europeană comună unificată cu privire la chestiunile strategice în dialogul politic și în materie de politici cu țările partenere, care ar trebui să țină seama, de asemenea, de organismele de integrare regională în calitate de omologi din UE, după caz, precum și de metodele de finanțare inovatoare, cum ar fi combinarea surselor de finanțare și garanțiile atunci când acestea sunt eficiente; solicită asumarea unor angajamente clare și realizabile, care să țină seama de strategiile și practicile anterioare; |
| --- | --- |

11.

| 12. | invită Comisia să se asigure că reuniunile periodice ale UE cu reprezentanții statelor membre, agențiile de implementare, organizațiile internaționale, autoritățile locale și regionale și organizațiile societății civile au loc pe teren în țările partenere respective pentru a identifica provocările și oportunitățile și că răspunsul comun și punerea în aplicare ulterioare răspund nevoilor identificate; subliniază că programarea în comun, sub direcția șefilor de misiune, s-a dovedit a fi un succes din perspectiva coerenței politicilor în ceea ce privește strategiile politice, comerciale, de dezvoltare și de securitate; solicită, de asemenea, UE și statelor sale membre să se implice în punerea în aplicare și evaluarea comună și solicită, de asemenea, mecanisme de răspundere comune față de cetățeni; solicită UE să colaboreze cu donatori netradiționali care pot demonstra respectarea principiilor de eficacitate a ajutorului; |
| --- | --- |

12.

| 13. | salută concluziile Consiliului din 8 iunie 2020 care evidențiază „importanța pentru toți actorii implicați în Team Europe a coordonării acțiunilor și a schimbului de informații și a eforturilor de comunicare la nivel de țară, în cadrul UE, în țările partenere și în forurile internaționale și multilaterale”; solicită Comisiei și statelor membre să urmeze această abordare în viitor, în contextul tuturor măsurilor legate de dezvoltare, programare și punere în aplicare; își reiterează solicitările din 2013 (32) și 2017 (33) și solicită Comisiei să prezinte, în temeiul articolelor 209 și 210 din TFUE, o propunere de act privind aspectele de reglementare ale coordonării donatorilor din UE cu privire la ajutorul pentru dezvoltare; |
| --- | --- |

13.

| 14. | subliniază că, în vederea viitoarei puneri în aplicare a Instrumentului de vecinătate, cooperare pentru dezvoltare și cooperare internațională (IVCDCI), programarea în comun și implementarea de către UE, statele sale membre și partenerii săi de finanțare a dezvoltării ar trebui să se bazeze pe principiile eficacității ajutorului; atrage atenția că este important să se stabilească în mod colectiv prioritățile strategice, să se identifice nevoile/lacunele în materie de investiții în faza de pre-programare și să se analizeze ulterior modurile de optimizare a gamei de modalități din setul de instrumente al instituțiilor UE, inclusiv granturi, sprijin bugetar și împrumuturi din partea BEI, precum și finanțare din partea statelor membre; este preocupat, în acest sens, de faptul că țările cel mai puțin dezvoltate înregistrează o creștere a ajutorului condiționat și reiterează faptul că renunțarea la condiționarea ajutorului poate reduce costurile cu 15 până la 30 %; |
| --- | --- |

14.

| 15. | invită Comisia să asigure că programarea și punerea în aplicare a acestor modalități sunt coordonate, aliniate strategic cu prioritățile și procesele țărilor partenere și axate pe obținerea de rezultate și impacturi cu rol transformator în realizarea ODD în contextul specific al fiecărei țări partenere; subliniază necesitatea de a facilita crearea unor piețe care sunt autonome și de a se asigura că bunele practici de ieșire sunt luate în considerare în faza de pre-programare; invită Comisia și statele membre să își accelereze eforturile de renunțare la condiționarea AOD în conformitate cu angajamentele consensului și să încurajeze toți furnizorii de cooperare pentru dezvoltare, inclusiv economiile emergente, să procedeze la fel; încurajează achizițiile și asumarea responsabilității la nivel local; |
| --- | --- |

15.

| 16. | subliniază că mandatul Parlamentului în ceea ce privește Instrumentul de vecinătate, cooperare pentru dezvoltare și cooperare internațională solicită dispoziții de îmbunătățire a drepturilor omului, conformitatea socială și de mediu a operatorilor financiari în ceea ce privește utilizarea mecanismelor de combinare-garantare prin intermediul FEDD+ (Fondul european pentru dezvoltare durabilă Plus) – GAE (garanția pentru acțiunea externă); reamintește că, potrivit poziției Parlamentului, 45 % din finanțarea prin FEDD+ – GAE se alocă investițiilor care contribuie la obiectivele în materie de climă, management și protecție a mediului, biodiversitate și combaterea deșertificării, 30 % din pachetul financiar global fiind dedicat atenuării schimbărilor climatice și adaptării la acestea; |
| --- | --- |

16.

| 17. | subliniază că UE și-a stabilit obiective ambițioase în domeniul mediului și al climei și îi solicită să sprijine țările partenere printr-o cooperare strânsă, pentru a le ajuta să își îndeplinească propriile obiective și strategii în domeniul climei și al mediului, atât cele stabilite prin tratat, cât și pe cele autoimpuse, utilizarea durabilă a resurselor proprii constituind fundamentul economiilor multor țări partenere și fiind esențială pentru realizarea ODD; |
| --- | --- |

17.

| 18. | invită instituțiile UE, statele membre și alți actori publici și neguvernamentali care acționează în domeniul cooperării pentru dezvoltare să facă schimb de dovezi și de experiență privind tipurile de intervenții în scopul dezvoltării care tind să aibă succes și cele care au eșuat, s-au dovedit dificil de pus în aplicare sau nu au produs impactul scontat; |
| --- | --- |

18.

| 19. | salută raportul independent al Grupului de înțelepți pentru arhitectura financiară europeană pentru dezvoltare și solicită crearea unei Bănci Europene de Investiții și Dezvoltare Durabilă; |
| --- | --- |

19.

| 20. | subliniază că răspunderea pentru toate cheltuielile publice, inclusiv AOD, este vitală atât în Europa, cât și în țările partenere; consideră că răspunderea necesită instituții puternice și că existența unor obiective clare și convenite pentru AOD europene este esențială în scopul de a asigura un sprijin public continuu pentru eforturile de cooperare pentru dezvoltare ale UE; reamintește că parteneriatele și cooperarea cu societatea civilă și cu ONG-urile pot îmbunătăți responsabilitatea în ceea ce privește cheltuielile publice legate de AOD; subliniază rolul organizațiilor societății civile în mobilizarea fondurilor necesare pentru realizarea ODD; |
| --- | --- |

20.

| 21. | subliniază, în plus, că răspunderea necesită proceduri transparente și solide, precum și preocupări privind eficiența și obținerea unor rezultate demonstrabile, evaluări ex ante și ex post riguroase, precum și o analiză critică a eșecurilor și a modalităților prin care se pot livra rezultate efective și sustenabile; invită, prin urmare, Comisia să coordoneze o standardizare la nivel european a indicatorilor de impact pentru a compara eficacitatea și eficiența proiectelor între statele membre; |
| --- | --- |

21.

| 22. | încurajează parlamentele țărilor beneficiare să adopte politici naționale privind ajutorul pentru dezvoltare, pentru a îmbunătăți responsabilitatea donatorilor și asumarea guvernelor beneficiare, inclusiv a autorităților locale, eradicarea corupției și a tuturor formelor de ajutor și îmbunătățirea condițiilor de primire a sprijinului bugetar, precum și reducerea, pe termen lung, a dependenței de ajutor; |
| --- | --- |

22.

| 23. | subliniază că este important ca AOD acordată de UE să se concentreze și mai mult pe reducerea inegalităților, eliminarea sărăciei și nelăsarea nimănui în urmă; |
| --- | --- |

23.

| 24. | subliniază că ajutoarele efective și eficiente pentru strategiile naționale și pentru dezvoltarea capacităților conduc la o reducere a mortalității infantile și că investițiile în bunăstarea copiilor sunt fundamentale pentru a întrerupe ciclul sărăciei, inclusiv combaterea muncii forțate și a muncii minorilor; |
| --- | --- |

24.

| 25. | consideră că utilizarea abordărilor bazate pe rezultate este esențială pentru țările partenere ale UE și este un element fundamental al capacității lor de a îndeplini ODD pentru cetățenii lor; subliniază, cu toate acestea, importanța luării în considerare a diversității situațiilor specifice și a provocărilor cu care se confruntă țările partenere, în special țările cel mai puțin dezvoltate și țările fragile; invită UE și statele sale membre să sprijine și să utilizeze cadrele naționale proprii de măsurare a rezultatelor ale țărilor partenere și sistemele lor de monitorizare și statistice și să implice, în toate etapele, toți actorii relevanți: autoritățile locale, parlamentele naționale, societatea civilă, inclusiv asociațiile de femei și grupurile marginalizate, precum și sectorul privat, cu accent pe IMM-uri; subliniază că investițiile în consolidarea capacităților organizațiilor locale ale societății civile reprezintă o condiție prealabilă esențială pentru un ajutor eficient; |
| --- | --- |

25.

| 26. | constată că, în anumite domenii, eficiența și eficacitatea ajutorului pentru dezvoltare sunt greu de măsurat, dar invită Comisia să analizeze indicatorii adecvați pentru evaluare și să utilizeze rezultatele pentru a pregăti informațiile specifice fiecărei țări cu privire la eficiența și eficacitatea ajutorului pentru dezvoltare și să elaboreze abordări bazate pe cele mai bune practici; |
| --- | --- |

26.

| 27. | solicită UE și statelor sale membre să își consolideze angajamentul față de fluxurile de date transparente prin investiții continue în vizualizarea datelor, raportarea statistică și publicarea de date deschise, precum și aplicarea unor standarde internaționale precum standardul IATI (standardul dezvoltat de Inițiativa internațională privind transparența ajutorului) și prin actualizarea și dezvoltarea periodică a EU Aid Explorer; încurajează intensificarea eforturilor la nivelul UE pentru a asigura accesul public la date și diseminarea acestora și raportarea cu privire la cheltuirea ajutorului pentru dezvoltare acordat de UE; reamintește, în acest sens, că Comisia ar trebui să publice „Raportul anual privind punerea în aplicare a instrumentelor Uniunii Europene pentru finanțarea acțiunii externe”, înainte de începerea procedurii de descărcare de gestiune pentru un anumit an; |
| --- | --- |

27.

| 28. | subliniază că egalitatea de gen este esențială pentru dezvoltarea durabilă și că progresele înregistrate în combaterea discriminării și a violenței împotriva femeilor și a fetelor în țările partenere ar trebui considerate un aspect esențial al eficacității ajutorului; reamintește că cooperarea pentru dezvoltare poate avea un impact diferit asupra fetelor și băieților și asupra femeilor și bărbaților; |
| --- | --- |

28.

| 29. | îndeamnă Comisia și statele membre, precum și toți partenerii în materie de dezvoltare, să acorde prioritate egalității de gen, recurgând mai mult la integrarea dimensiunii de gen, la integrarea dimensiunii de gen în buget și la orientarea de gen; în plus, subliniază necesitatea de a colecta date comparabile și defalcate pe gen pentru a promova o abordare cuprinzătoare și armonizată a raportării de către UE cu privire la obiectivele de gen și pentru a sprijini femeile astfel încât acestea să devină agenți capacitați pentru dezvoltare în comunitățile lor și în afara acestora; |
| --- | --- |

29.

| 30. | solicită UE și statelor sale membre să intensifice alinierea asistenței lor la principiile de eficacitate și la indicatorii aferenți, în special previzibilitatea, utilizarea indicatorilor proveniți din cadrele de rezultate ale țărilor partenere, utilizarea sistemelor de gestionare a finanțelor publice din țările partenere și angajamentul de a implica guvernele partenere în evaluările proiectelor, precum și raportarea transparentă; |
| --- | --- |

30.

| 31. | invită statele membre să își eficientizeze asistența în mai mare măsură cu obiectivele comune privind ajutorul european, pentru a îmbunătăți eficacitatea politicii de dezvoltare a UE în ansamblu; |
| --- | --- |

31.

| 32. | sprijină o abordare catalitică și transversală, bazată pe evaluări și programe descentralizate și ascendente ale nevoilor, care favorizează asumarea responsabilității la nivel local și se bazează pe o analiză aprofundată a situației și pe consultarea cu societatea civilă și cu alte părți interesate din fiecare țară parteneră, în strânsă colaborare cu comunitățile și organizațiile locale; |
| --- | --- |

32.

| 33. | încurajează consolidarea cooperării sud-sud și a cooperării tripartite, inclusiv pentru proiecte axate pe o cooperare și integrare regională mai eficace, precum și implicarea mai eficace a regiunilor ultraperiferice și a țărilor și teritoriilor de peste mări în punerea în aplicare a cooperării europene pentru dezvoltare în zonele lor geografice respective, la toate nivelurile de guvernanță, pentru a sprijini realizarea ODD și redresarea în urma pandemiei de COVID-19; subliniază că capacitățile țărilor cu venituri medii, inclusiv ale țărilor care au ieșit recent de pe lista de beneficiari de asistență oficială pentru dezvoltare a Comitetului de asistență pentru dezvoltare al OCDE, ar trebui implicată acolo unde este cazul; |
| --- | --- |

33.

| 34. | subliniază că, pentru ca ajutorul pentru dezvoltare să fie mai eficient, să producă rezultate durabile și să răspundă nevoilor locale, în special în situații de criză prelungită și post-criză, este imperativ să se îmbunătățească coordonarea asistenței umanitare și a asistenței pentru dezvoltare, să se consolideze legătura dintre domeniul umanitar și cel al dezvoltării și legăturile acesteia cu acțiunile legate de pace și securitate în țările în curs de dezvoltare; solicită UE să dezvolte în continuare o astfel de abordare; |
| --- | --- |

34.

| 35. | recunoaște valoarea unei finanțări previzibile și flexibile, inclusiv a finanțării umanitare multianuale pentru crizele prelungite și programele de ajutor pentru dezvoltare care au capacitatea de a se adapta la crize umanitare neprevăzute; |
| --- | --- |

35.

| 36. | subliniază importanța consolidării rolului organizațiilor societății civile (OSC) în calitate de actori independenți în domeniul dezvoltării; subliniază că un mediu favorabil și deschis pentru organizațiile societății civile este în concordanță cu drepturile convenite la nivel internațional și maximizează contribuțiile OSC la dezvoltare; își exprimă preocuparea în legătură cu reducerea spațiului acordat OSC din multe țări partenere; invită Comisia să îmbunătățească accesibilitatea finanțării pentru OSC, inclusiv în țările partenere; |
| --- | --- |

36.

| 37. | subliniază importanța punerii în aplicare a schimbului de bune practici și a coordonării politicilor și acțiunilor și a colaborării dintre UE și ceilalți actori, de exemplu ONU și agențiile sale, care acordă ajutor în țările partenere; subliniază că acest lucru este cu atât mai important în țările partenere fragile, în țările afectate de conflicte sau dezastre naturale, precum și în țările care găzduiesc refugiați; consideră că este esențial, în acest context, să se plaseze reziliența comunităților în centrul atenției și să se sprijine acțiunile care vizează dezvoltarea unor programe bazate pe cunoașterea riscurilor și a unor programe de formare pentru situații de urgență, implicarea comunității și promovarea parteneriatelor; |
| --- | --- |

37.

| 38. | invită Comisia și statele membre să intensifice cooperarea cu autoritățile locale din țările partenere, dar și în cadrul UE; solicită ca sprijinul bugetar ca modalitate de ajutor să fie utilizabil, de asemenea, la nivel subnațional și solicită ca mecanisme de redistribuire între diferitele niveluri ale administrației și între regiuni să fie dezvoltate cu obiectivul principal de reducere a disparităților și inegalităților la nivel de țară și de asigurare a faptului că nimeni nu este lăsat în urmă; |
| --- | --- |

38.

| 39. | subliniază rolul bisericilor și al organizațiilor de misiune în domeniul ajutorului umanitar și al asistenței pentru dezvoltare, precum și importanța acestora pe teren, deoarece se numără printre cele mai mari ONG-uri active în domeniile dezvoltării și ajutoarelor; subliniază că colaborarea cu liderii religioși din multe comunități locale din țările în curs de dezvoltare este adesea cel mai eficace mod de a ajunge la localnici care au nevoie de ajutor; |
| --- | --- |

39.

| 40. | recunoaște rolul esențial al societății civile în calitate de partener, atât în timpul procesului de consultare, cât și ca furnizor de servicii; în acest context, invită Comisia și statele membre să recunoască și să își consolideze rolul în vederea realizării de parteneriate pentru dezvoltare favorabile incluziunii; |
| --- | --- |

40.

| 41. | solicită să se acorde mai multă atenție IMM-urilor locale, micilor agricultori și capacitării femeilor, deoarece această abordare s-a dovedit deosebit de eficace în reducerea sărăciei și a inegalităților, precum și în consolidarea societății și a comunităților civile; |
| --- | --- |

41.

| 42. | recunoaște că implicarea sectorului privat – la nivel local, național, bilateral și internațional – este importantă pentru realizarea ODD, pentru mobilizarea de fonduri suplimentare destinate dezvoltării și pentru tranziția către dezvoltarea economică sustenabilă, creștere economică și prosperitate; |
| --- | --- |

42.

| 43. | solicită să se depună eforturi pentru a asigura alinierea sectorului privat la prioritățile în materie de dezvoltare ale guvernelor naționale și ale societății civile din țările în curs de dezvoltare, precum și la nevoile populațiilor locale, în special cele ale grupurilor marginalizate și vulnerabile, și să se alinieze implicarea sectorului privat în cooperarea pentru dezvoltare cu principiile de eficacitate și cu principiile de la Kampala, îmbunătățind, în același timp, transparența, monitorizarea și evaluarea și responsabilizarea ISD și a lanțurilor valorice globale, precum și respectarea drepturilor omului și a principiilor diligenței necesare; |
| --- | --- |

43.

| 44. | invită instituțiile și organele europene să instituie un cadru clar, structurat, transparent și responsabil de reglementare a parteneriatelor și a alianțelor cu sectorul privat în țările în curs de dezvoltare și subliniază că, în paralel cu atribuirea unui rol mai important sectorului privat, este important să se dezvolte capacitățile instituționale; |
| --- | --- |

44.

| 45. | subliniază că toți actorii, inclusiv sectorul privat, trebuie să contribuie la agenda privind eficacitatea prin implicare participativă, planificare și punere în aplicare, responsabilitate reciprocă și transparență, monitorizare și evaluare; subliniază că donatorii ar trebui să își îmbunătățească previzibilitatea și să reacționeze mai rapid atunci când lucrează cu acești actori în calitate de parteneri la punerea în aplicare și la furnizarea de servicii de bază, pentru a ajunge cu adevărat la categoriile cele mai vulnerabile ale populației; |
| --- | --- |

45.

| 46. | invită Comisia și statele membre să asigure că actorii din sectorul privat implicați în parteneriate de dezvoltare respectă principiul responsabilității întreprinderilor în ceea ce privește drepturile omului și mediul, pe parcursul întregului ciclu de viață al proiectelor, în conformitate cu Pactul mondial al ONU cu privire la drepturile omului, Principiile directoare ale ONU privind afacerile și drepturile omului, standardele fundamentale de muncă ale OIM și Convenția ONU împotriva corupției; își reiterează apelul pentru un cadru juridic al UE care să sprijine obligația de diligență corporativă obligatorie, pentru a se asigura că investitorii din UE acționează în mod responsabil pe plan internațional și local și contribuie la dezvoltarea locală în țările în curs de dezvoltare; |
| --- | --- |

46.

| 47. | reiterează faptul că asistența pentru dezvoltare privată trebuie să respecte Principiile directoare ale ONU privind afacerile și drepturile omului, standardele OIM și Orientările OCDE privind întreprinderile multinaționale; subliniază, de asemenea, că aceasta trebuie să se angajeze să asigure buna guvernanță, reducerea sărăciei și crearea de bunăstare prin investiții durabile, precum și să reducă inegalitățile, să promoveze drepturile omului și standardele de mediu și să capaciteze economiile locale; |
| --- | --- |

47.

| 48. | subliniază că, pentru a trece de la o dinamică de tip donator-beneficiar și pentru a responsabiliza țările partenere în ceea ce privește prioritățile de dezvoltare, astfel încât să se obțină rezultate în materie de dezvoltare durabilă, cadrele strategiei de dezvoltare a UE trebuie să prevadă acțiuni concrete pentru a sprijini mobilizarea sporită a resurselor interne în țările partenere, cum ar fi sprijinirea luptei împotriva corupției și dezvoltarea unor sisteme fiscale progresive, precum și combaterea evitării obligațiilor fiscale și a evaziunii fiscale; |
| --- | --- |

48.

| 49. | salută utilizarea de către UE a diverselor instrumente de finanțare a dezvoltării pentru eradicarea sărăciei și realizarea ODD; subliniază necesitatea ca donatorii să acorde prioritate finanțării pe bază de granturi, în special țărilor cel mai puțin dezvoltate, într-un context în care, înainte de izbucnirea pandemiei de COVID-19, țările mai sărace cheltuiau deja mai mulți bani pentru plata serviciului datoriei decât pentru serviciile medicale; |
| --- | --- |

49.

| 50. | constată că Comisia prevede un rol din ce în ce mai important pentru mecanismele de combinare-garantare în cadrul politicii de dezvoltare a UE, în detrimentul altor modalități de ajutor; subliniază că, în timp ce finanțarea mixtă a crescut rapid, există puține dovezi ale impactului său asupra dezvoltării, întrucât aceasta ajunge cel mai adesea în țările cu venituri medii și doar o mică proporție ajunge în țările cel mai puțin dezvoltate; subliniază opinia critică a Curții de Conturi Europene privind gestionarea și eficacitatea punerii în aplicare de către Comisie a Fondului european pentru dezvoltare durabilă (FEDD); în consecință, solicită UE și statelor sale membre să adopte o abordare prudentă în ceea ce privește finanțarea mixtă și să se asigure că toate finanțările mobilizate prin intermediul mecanismului de finanțare mixtă respectă principiile eficacității dezvoltării; |
| --- | --- |

50.

| 51. | încurajează UE să își continue eforturile de sprijinire a țărilor partenere în punerea în aplicare a unor politici inteligente, specifice și adaptabile, care pot contribui la realizarea ODD în modul cel mai eficace; reamintește, în acest sens, rolul esențial al cercetării și dezvoltării (C&D) în stimularea inovării și a spiritului antreprenorial, cu efecte de propagare pozitive asupra tuturor sectoarelor economiilor locale; invită, prin urmare, Comisia și statele membre să consolideze cooperarea în domeniul C&D și să consolideze investițiile în capacitatea de producție strategică locală, în special în ceea ce privește sănătatea, inclusiv cele mai noi produse biofarmaceutice, pentru a spori autonomia față de lanțurile globale de aprovizionare; |
| --- | --- |

51.

| 52. | subliniază rolul important al organizațiilor societății civile în identificarea nevoilor și în furnizarea de ajutor pentru dezvoltare direct persoanelor sărace, defavorizate și vulnerabile; solicită, cu toate acestea, o mai bună coordonare a asistenței acordate ONG-urilor și altor donatori pentru a asigura previzibilitatea ajutorului și pentru a evita fragmentarea ajutorului, suprapunerea acțiunilor și așa-numitele „țări neglijate din punctul de vedere al acordării de ajutoare” (țări neglijate de comunitatea de dezvoltare); |
| --- | --- |

52.

| 53. | invită Comisia să reevalueze dacă obligațiile administrative privind accesul la finanțarea UE sunt proporționale; regretă, în acest context, faptul că granturile UE devin din ce în ce mai inadecvate și mai puțin atractive pentru ONG-uri, din cauza cerințelor de a limita costurile de sprijin și a creșterii sarcinilor administrative și de audit; |
| --- | --- |

53.

| 54. | invită Comisia să înființeze o rețea de parteneri neguvernamentali de încredere, cum ar fi organizațiile societății civile locale, bisericile, organizațiile cu profil religios și agențiile specializate ale statelor membre, precum și să colaboreze cu aceștia pentru a pune în aplicare proiecte la scară mai mică; |
| --- | --- |

54.

| 55. | reconfirmă că investițiile în infrastructura locală și națională de diferite dimensiuni pentru proiecte-cheie la nivel local și național reprezintă modalitatea cea mai eficientă prin care ajutoarele pot stimula și consolida dezvoltarea economică și socială pentru întreaga populație; |
| --- | --- |

55.

| 56. | subliniază necesitatea de a corela măsurile de reducere a datoriilor cu mobilizarea suplimentară a ajutorului oficial pentru dezvoltare (AOD); solicită includerea datoriei multilaterale și comerciale în inițiativa G20 privind suspendarea parțială a serviciului datoriei (DSSI); subliniază necesitatea de a asigura participarea tuturor creditorilor, inclusiv a Băncii Mondiale și a altor bănci de dezvoltare multilaterală, precum și a creditorilor privați, la DSSI și la orice alte oferte suplimentare de reducere a datoriilor; solicită crearea unui mecanism multilateral de reeșalonare a datoriilor pentru a face față atât impactului crizei COVID-19, cât și cerințelor de finanțare ale Agendei 2030; |
| --- | --- |

56.

| 57. | atrage atenția asupra rolului deosebit de important al programelor de formare pentru personalul local și operatorii de teren în asigurarea continuității proiectelor sprijinite de UE în țările partenere, sporind astfel gradul de asumare și responsabilitate; |
| --- | --- |

57.

| 58. | subliniază rolul esențial al AOD în realizarea agendei privind eficacitatea dezvoltării; subliniază că AOD este mai flexibilă, mai previzibilă și răspunde în mai mare măsură decât alte fluxuri care ar putea contribui la dezvoltare; avertizează cu privire la diluarea criteriilor AOD pentru a acoperi alte cheltuieli decât cele legate direct de promovarea dezvoltării durabile în țările în curs de dezvoltare; |
| --- | --- |

58.

| 59. | își reiterează solicitarea adresată Consiliului și statelor membre de a stabili un calendar clar pentru atingerea obiectivului de majorare a bugetului AOD la 0,7 % din VNB, inclusiv angajamentul internațional de a cheltui între 0,15 și 0,2 % din VNB pe AOD alocată țărilor cel mai puțin dezvoltate, și solicitarea adresată Comisiei de a prezenta un plan de acțiune concret care definește modul în care vor fi mobilizate resurse suplimentare pentru realizarea ODD; subliniază că eficacitatea ajutorului nu reprezintă un substitut pentru volumele de ajutor adecvate și că menținerea sau depășirea obiectivului de 0,7 % pentru AOD este deosebit de importantă; reiterează faptul că bugetul UE ar trebui să aducă o contribuție considerabilă la creșterea globală a AOD din partea UE; |
| --- | --- |

59.

| 60. | își reiterează sprijinul pentru includerea în IVCDCI a obiectivelor următoare: 20 % pentru incluziunea socială și dezvoltarea umană și cel puțin 85 % din proiectele finanțate în cadrul AOD să aibă ca obiectiv principal sau semnificativ egalitatea de gen și drepturile și capacitarea femeilor și fetelor, astfel cum sunt definite de OCDE-CAD; |
| --- | --- |

60.

| 61. | solicită o mai mare coerență a politicilor pentru dezvoltare, care urmărește să garanteze că nicio politică a UE sau a statelor membre nu are efecte negative asupra țărilor în curs de dezvoltare sau obiective contradictorii; |
| --- | --- |

61.

| 62. | consideră că ajutorul european pentru dezvoltare și investițiile publice ar trebui să promoveze priorități și obiective comune de politică, inclusiv eradicarea sărăciei, politicile climatice și de mediu, politicile economice și comerciale și gestionarea migrației, și ar trebui, de asemenea, să fie pe deplin aliniate la principiile drepturilor fundamentale ale omului, democrației și bunei guvernanțe; |
| --- | --- |

62.

| 63. | subliniază că a condiționa alocarea ajutoarelor umanitare și a ajutoarelor de urgență de cooperarea cu UE în chestiuni legate de migrație sau securitate nu este compatibilă cu principiile convenite ale eficacității dezvoltării; |
| --- | --- |

63.

| 64. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre ale OCDE, Serviciului European de Acțiune Externă, Băncii Europene de Investiții, Băncii Europene pentru Reconstrucție și Dezvoltare, Grupului Băncii Mondiale, Uniunii Africane, copreședinților Parteneriatului mondial pentru o cooperare eficace în scopul dezvoltării, Programului Națiunilor Unite pentru Dezvoltare, Departamentului pentru afaceri economice și sociale din cadrul ONU, OCDE și Uniunii Interparlamentare. |
| --- | --- |

64.

---

(1)  Rezoluția ONU adoptată de Adunarea Generală la 25 septembrie 2015: https://www.unfpa.org/sites/default/files/resource-pdf/Resolution_A_RES_70_1_EN.pdf

(2)  Raportul pe 2019 privind finanțarea dezvoltării durabile: https://developmentfinance.un.org/sites/developmentfinance.un.org/files/FSDR2019.pdf

(3)  Documentul final al Reuniunii la nivel înalt a GPEDC din 2016 de la Nairobi: http://effectivecooperation.org/wp-content/uploads/2016/12/OutcomeDocumentEnglish.pdf

(4)  Raportul Parteneriatului mondial privind progresele înregistrate, 17 iunie 2019: http://effectivecooperation.org/blogs-news-resources/resource-library/

(5)  JO C 210, 30.6.2017, p. 1.

(6)  https://www.africa-eu-partnership.org/sites/default/files/33454-pr-final_declaration_au_eu_summit1.pdf

(7)  Raportul anual pe 2019 privind obiectivele UE în materie de ajutor pentru dezvoltare: https://www.consilium.europa.eu/media/39336/annual-report-2019-on-development-aid-targets.pdf

(8)  Raportul Consiliului pe 2019 privind arhitectura financiară europeană pentru dezvoltare: https://www.consilium.europa.eu/media/40967/efad-report_final.pdf

(9)  https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/food-farming-fisheries/farming/documents/report-tfra_mar2019_en.pdf

(10)  Benfield și Como pentru AECOM International Development Europe (2019), studiu privind aplicarea principiilor eficacității, comandat de Comisia Europeană (Proiect nr. 2018/403300/1): https://knowledge.effectivecooperation.org/system/files/2019-07/2019_07_Impact_study_final.pdf

(11)  JO C 279 E, 19.11.2009, p. 100.

(12)  JO C 33 E, 5.2.2013, p. 38.

(13)  JO C 131 E, 8.5.2013, p. 80.

(14)  JO C 349, 17.10.2017, p. 11.

(15)  JO C 353, 27.9.2016, p. 2.

(16)  JO C 58, 15.2.2018, p. 209.

(17)  JO C 86, 6.3.2018, p. 2.

(18)  JO C 204, 13.6.2018, p. 68.

(19)  JO C 224, 27.6.2018, p. 36.

(20)  JO C 252, 18.7.2018, p. 62.

(21)  JO C 356, 4.10.2018, p. 66.

(22)  JO C 390, 18.11.2019, p. 33.

(23)  JO C 28, 27.1.2020, p. 101.

(24)  Texte adoptate, P8_TA(2019)0220.

(25)  Texte adoptate, P8_TA(2019)0298.

(26)  Texte adoptate, P9_TA(2019)0084.

(27)  Texte adoptate, P9_TA(2019)0079.

(28)  Texte adoptate, P9_TA(2020)0005.

(29)  https://www.consilium.europa.eu/media/24467/st13201-en15.pdf

(30)  https://ec.europa.eu/international-partnerships/system/files/eu-development-effectiveness-monitoring-report-2020_en.pdf

(31)  http://www.oecd.org/coronavirus/policy-responses/the-impact-of-the-coronavirus-covid-19-crisis-on-development-finance-9de00b3b/

(32)  Rezoluția din 11 decembrie 2013 conținând recomandări adresate Comisiei privind coordonarea donatorilor din UE cu privire la ajutorul pentru dezvoltare (JO C 468, 15.12.2016, p. 73).

(33)  Rezoluția din 14 februarie 2017 referitoare la revizuirea Consensului european privind dezvoltarea (JO C 252, 18.7.2018, p. 62).

---

Vineri, 26 noiembrie 2020

| 20.10.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 425/87 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 425/87

---

P9_TA(2020)0325

Substanțele active, inclusiv clorotoluronul

Rezoluția Parlamentului European din 26 noiembrie 2020 referitoare la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/1511 din 16 octombrie 2020 al Comisiei de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011 în ceea ce privește prelungirea perioadelor de aprobare a substanțelor active amidosulfuron, bifenox, clorotoluron, clofentezin, clomazon, cipermetrin, daminozid, deltametrin, dicamba, difenoconazol, diflufenican, fenoxaprop-P, fenpropidin, fludioxonil, flufenacet, fostiazat, indoxacarb, lenacil, MCPA, MCPB, nicosulfuron, uleiuri parafinice, picloram, prosulfocarb, sulf, triflusulfuron și tritosulfuron (2020/2853(RSP))

(2021/C 425/09)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/1511 din 16 octombrie 2020 al Comisiei de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011 în ceea ce privește prelungirea perioadelor de aprobare a substanțelor active amidosulfuron, bifenox, clorotoluron, clofentezin, clomazon, cipermetrin, daminozid, deltametrin, dicamba, difenoconazol, diflufenican, fenoxaprop-P, fenpropidin, fludioxonil, flufenacet, fostiazat, indoxacarb, lenacil, MCPA, MCPB, nicosulfuron, uleiuri parafinice, picloram, prosulfocarb, sulf, triflusulfuron și tritosulfuron (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/1511 din 16 octombrie 2020 al Comisiei de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011 în ceea ce privește prelungirea perioadelor de aprobare a substanțelor active amidosulfuron, bifenox, clorotoluron, clofentezin, clomazon, cipermetrin, daminozid, deltametrin, dicamba, difenoconazol, diflufenican, fenoxaprop-P, fenpropidin, fludioxonil, flufenacet, fostiazat, indoxacarb, lenacil, MCPA, MCPB, nicosulfuron, uleiuri parafinice, picloram, prosulfocarb, sulf, triflusulfuron și tritosulfuron (1),

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 octombrie 2009 privind introducerea pe piață a produselor fitosanitare și de abrogare a Directivelor 79/117/CEE și 91/414/CEE ale Consiliului (2), în special articolul 21 și articolul 17 primul paragraf, |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 octombrie 2009 privind introducerea pe piață a produselor fitosanitare și de abrogare a Directivelor 79/117/CEE și 91/414/CEE ale Consiliului (2), în special articolul 21 și articolul 17 primul paragraf,

| — | având în vedere Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/408 al Comisiei din 11 martie 2015 privind punerea în aplicare a articolului 80 alineatul (7) din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind introducerea pe piață a produselor fitosanitare și privind stabilirea unei liste a substanțelor susceptibile de înlocuire (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/408 al Comisiei din 11 martie 2015 privind punerea în aplicare a articolului 80 alineatul (7) din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind introducerea pe piață a produselor fitosanitare și privind stabilirea unei liste a substanțelor susceptibile de înlocuire (3),

| — | având în vedere articolele 11 și 13 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 11 și 13 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie (4),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 13 septembrie 2018 referitoare la punerea în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1107/2009 privind produsele fitosanitare (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 13 septembrie 2018 referitoare la punerea în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1107/2009 privind produsele fitosanitare (5),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 10 octombrie 2019 care se opune prelungirii anterioare a perioadei de aprobare a substanței active clorotoluron (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 10 octombrie 2019 care se opune prelungirii anterioare a perioadei de aprobare a substanței active clorotoluron (6),

| — | având în vedere articolul 112 alineatele (2) și (3) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 112 alineatele (2) și (3) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere propunerea de rezoluție a Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară, |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de rezoluție a Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară,

| A. | întrucât clorotoluronul a fost inclus în anexa I la Directiva 91/414/CEE a Consiliului (7) la 1 martie 2006 prin Directiva 2005/53/CE a Comisiei (8) și a fost considerat a fi aprobat în temeiul Regulamentul (CE) nr. 1107/2009; |
| --- | --- |

A.

întrucât clorotoluronul a fost inclus în anexa I la Directiva 91/414/CEE a Consiliului (7) la 1 martie 2006 prin Directiva 2005/53/CE a Comisiei (8) și a fost considerat a fi aprobat în temeiul Regulamentul (CE) nr. 1107/2009;

| B. | întrucât, din 2013, se află în curs de desfășurare o procedură de reînnoire a aprobării clorotoluronului în temeiul Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 844/2012 al Comisiei (9); |
| --- | --- |

B.

întrucât, din 2013, se află în curs de desfășurare o procedură de reînnoire a aprobării clorotoluronului în temeiul Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 844/2012 al Comisiei (9);

| C. | întrucât perioada de aprobare a substanței active clorotoluron a fost deja prelungită cu un an prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 533/2013 al Comisiei (10) și, ulterior, cu un an în fiecare an începând din 2017 prin Regulamentele de punere în aplicare (UE) 2017/1511 (11), (UE) 2018/1262 (12), (UE) 2019/1589 (13) ale Comisiei și a fost prelungită acum din nou prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/1511, care prelungește perioada de aprobare până la 31 octombrie 2021; |
| --- | --- |

C.

întrucât perioada de aprobare a substanței active clorotoluron a fost deja prelungită cu un an prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 533/2013 al Comisiei (10) și, ulterior, cu un an în fiecare an începând din 2017 prin Regulamentele de punere în aplicare (UE) 2017/1511 (11), (UE) 2018/1262 (12), (UE) 2019/1589 (13) ale Comisiei și a fost prelungită acum din nou prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/1511, care prelungește perioada de aprobare până la 31 octombrie 2021;

| D. | întrucât Comisia nu a reușit să explice motivele prelungirii și a precizat doar următoarele: „Din cauza faptului că evaluarea substanțelor respective a fost amânată din motive independente de voința solicitanților, este probabil ca aprobările acestor substanțe active să expire înainte de adoptarea unei decizii privind reînnoirea lor”; |
| --- | --- |

D.

întrucât Comisia nu a reușit să explice motivele prelungirii și a precizat doar următoarele: „Din cauza faptului că evaluarea substanțelor respective a fost amânată din motive independente de voința solicitanților, este probabil ca aprobările acestor substanțe active să expire înainte de adoptarea unei decizii privind reînnoirea lor”;

| E. | întrucât scopul Regulamentului (CE) nr. 1107/2009 este de a asigura un nivel ridicat de protecție, atât pentru sănătatea umană, cât și pentru cea animală, precum și un nivel ridicat de protecție a mediului și, în același timp, de a proteja competitivitatea agriculturii în Uniune; întrucât ar trebui acordată o atenție deosebită protecției grupurilor vulnerabile ale populației, inclusiv femeilor însărcinate, sugarilor și copiilor; |
| --- | --- |

E.

întrucât scopul Regulamentului (CE) nr. 1107/2009 este de a asigura un nivel ridicat de protecție, atât pentru sănătatea umană, cât și pentru cea animală, precum și un nivel ridicat de protecție a mediului și, în același timp, de a proteja competitivitatea agriculturii în Uniune; întrucât ar trebui acordată o atenție deosebită protecției grupurilor vulnerabile ale populației, inclusiv femeilor însărcinate, sugarilor și copiilor;

| F. | întrucât ar trebui să se aplice principiul precauției și întrucât Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 prevede că în compoziția produselor de protecție a plantelor ar trebui incluse numai substanțele în privința cărora s-a demonstrat că prezintă o utilitate pentru producția vegetală și nu exercită niciun efect nociv asupra sănătății umane sau animale și niciun efect inacceptabil asupra mediului; |
| --- | --- |

F.

întrucât ar trebui să se aplice principiul precauției și întrucât Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 prevede că în compoziția produselor de protecție a plantelor ar trebui incluse numai substanțele în privința cărora s-a demonstrat că prezintă o utilitate pentru producția vegetală și nu exercită niciun efect nociv asupra sănătății umane sau animale și niciun efect inacceptabil asupra mediului;

| G. | întrucât Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 indică faptul că, din motive de siguranță, perioada de aprobare a substanțelor active ar trebui să fie limitată în timp; întrucât perioada de aprobare ar trebui să fie proporțională cu riscurile posibile inerente utilizării unor astfel de substanțe, dar, în acest caz, este evident că această proporționalitate nu există; |
| --- | --- |

G.

întrucât Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 indică faptul că, din motive de siguranță, perioada de aprobare a substanțelor active ar trebui să fie limitată în timp; întrucât perioada de aprobare ar trebui să fie proporțională cu riscurile posibile inerente utilizării unor astfel de substanțe, dar, în acest caz, este evident că această proporționalitate nu există;

| H. | întrucât, în cei 14 ani de la aprobarea sa ca substanță activă, clorotoluronul a fost deja identificat ca perturbator endocrin probabil și, cu toate acestea, în toată această perioadă, aprobarea sa nu a fost revizuită sau retrasă; |
| --- | --- |

H.

întrucât, în cei 14 ani de la aprobarea sa ca substanță activă, clorotoluronul a fost deja identificat ca perturbator endocrin probabil și, cu toate acestea, în toată această perioadă, aprobarea sa nu a fost revizuită sau retrasă;

| I. | întrucât Comisia și statele membre au posibilitatea și responsabilitatea de a acționa în conformitate cu principiul precauției atunci când a fost identificată posibilitatea unor efecte dăunătoare asupra sănătății, dar nu există încă certitudine științifică, prin adoptarea unor măsuri provizorii de gestionare a riscurilor pentru a asigura un nivel ridicat de protecție a sănătății umane; |
| --- | --- |

I.

întrucât Comisia și statele membre au posibilitatea și responsabilitatea de a acționa în conformitate cu principiul precauției atunci când a fost identificată posibilitatea unor efecte dăunătoare asupra sănătății, dar nu există încă certitudine științifică, prin adoptarea unor măsuri provizorii de gestionare a riscurilor pentru a asigura un nivel ridicat de protecție a sănătății umane;

| J. | întrucât, mai precis, articolul 21 din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 prevede că Comisia poate revizui aprobarea unei substanțe active în orice moment, în special atunci când, în lumina noilor cunoștințe științifice și tehnice, consideră că există indicii conform cărora substanța nu mai îndeplinește criteriile de aprobare prevăzute la articolul 4 din regulamentul respectiv și întrucât această revizuire poate duce la retragerea sau modificarea aprobării substanței; |
| --- | --- |

J.

întrucât, mai precis, articolul 21 din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 prevede că Comisia poate revizui aprobarea unei substanțe active în orice moment, în special atunci când, în lumina noilor cunoștințe științifice și tehnice, consideră că există indicii conform cărora substanța nu mai îndeplinește criteriile de aprobare prevăzute la articolul 4 din regulamentul respectiv și întrucât această revizuire poate duce la retragerea sau modificarea aprobării substanței;

Proprietăți care perturbă sistemul endocrin

| K. | întrucât, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1272/2008 al Parlamentului European și al Consiliului (14), clorotoluronul este, în clasificarea armonizată, o substanță foarte toxică pentru mediul acvatic, foarte toxică pentru mediul acvatic cu efecte pe termen lung, susceptibilă de a provoca cancer (Carc. 2) și susceptibilă de a dăuna fătului (Repr. 2); |
| --- | --- |

K.

întrucât, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1272/2008 al Parlamentului European și al Consiliului (14), clorotoluronul este, în clasificarea armonizată, o substanță foarte toxică pentru mediul acvatic, foarte toxică pentru mediul acvatic cu efecte pe termen lung, susceptibilă de a provoca cancer (Carc. 2) și susceptibilă de a dăuna fătului (Repr. 2);

| L. | întrucât publicațiile științifice (15) asociază clorotoluronul cu proprietăți care perturbă sistemul endocrin; |
| --- | --- |

L.

întrucât publicațiile științifice (15) asociază clorotoluronul cu proprietăți care perturbă sistemul endocrin;

| M. | întrucât clorotoluronul a fost inclus în 2015 pe „lista substanțelor susceptibile de înlocuire” prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/408, deoarece se consideră că are proprietăți de perturbator endocrin ce pot provoca efecte adverse la oameni și că îndeplinește criteriile pentru a fi considerat o substanță persistentă și toxică; |
| --- | --- |

M.

întrucât clorotoluronul a fost inclus în 2015 pe „lista substanțelor susceptibile de înlocuire” prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/408, deoarece se consideră că are proprietăți de perturbator endocrin ce pot provoca efecte adverse la oameni și că îndeplinește criteriile pentru a fi considerat o substanță persistentă și toxică;

| N. | întrucât, în conformitate cu punctul 3.6.5 din anexa II la Regulamentul (CE) nr. 1107/2009, substanțele active nu pot fi autorizate în cazul în care sunt considerate ca având proprietăți de perturbator endocrin ce pot provoca efecte adverse la om, cu excepția cazului în care expunerea oamenilor la substanța activă, agentul fitoprotector sau agentul sinergic respectiv din compoziția unui produs fitosanitar, în condițiile de utilizare realiste propuse, este neglijabilă, adică produsul este utilizat în sisteme închise sau în alte condiții care exclud contactul cu oamenii, iar reziduurile substanței active, agentului fitoprotector sau agentului sinergic în cauză în produsele alimentare și hrana pentru animale nu depășesc valorile de ajustare stabilite în conformitate cu articolul 18 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 396/2005 al Parlamentului European și al Consiliului (16); |
| --- | --- |

N.

întrucât, în conformitate cu punctul 3.6.5 din anexa II la Regulamentul (CE) nr. 1107/2009, substanțele active nu pot fi autorizate în cazul în care sunt considerate ca având proprietăți de perturbator endocrin ce pot provoca efecte adverse la om, cu excepția cazului în care expunerea oamenilor la substanța activă, agentul fitoprotector sau agentul sinergic respectiv din compoziția unui produs fitosanitar, în condițiile de utilizare realiste propuse, este neglijabilă, adică produsul este utilizat în sisteme închise sau în alte condiții care exclud contactul cu oamenii, iar reziduurile substanței active, agentului fitoprotector sau agentului sinergic în cauză în produsele alimentare și hrana pentru animale nu depășesc valorile de ajustare stabilite în conformitate cu articolul 18 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 396/2005 al Parlamentului European și al Consiliului (16);

| O. | întrucât este inacceptabil ca utilizarea unei substanțe care îndeplinește, probabil, criteriile de excludere pentru substanțele active cu proprietăți care perturbă sistemul endocrin să fie autorizată în continuare în Uniune, punând astfel în pericol sănătatea publică și a mediului; |
| --- | --- |

O.

întrucât este inacceptabil ca utilizarea unei substanțe care îndeplinește, probabil, criteriile de excludere pentru substanțele active cu proprietăți care perturbă sistemul endocrin să fie autorizată în continuare în Uniune, punând astfel în pericol sănătatea publică și a mediului;

| P. | întrucât solicitanții de autorizații pot utiliza în folos propriu sistemul automat integrat în metodele de lucru ale Comisiei, care prelungește imediat perioadele de aprobare a substanțelor active în cazul în care reevaluarea riscului nu a fost finalizată, prelungind în mod voit procesul de reevaluare prin furnizarea de date incomplete și solicitând mai multe derogări și condiții speciale, ceea ce duce la riscuri inacceptabile pentru mediu și sănătatea umană, deoarece, în tot acest timp, continuă expunerea la substanța periculoasă respectivă; |
| --- | --- |

P.

întrucât solicitanții de autorizații pot utiliza în folos propriu sistemul automat integrat în metodele de lucru ale Comisiei, care prelungește imediat perioadele de aprobare a substanțelor active în cazul în care reevaluarea riscului nu a fost finalizată, prelungind în mod voit procesul de reevaluare prin furnizarea de date incomplete și solicitând mai multe derogări și condiții speciale, ceea ce duce la riscuri inacceptabile pentru mediu și sănătatea umană, deoarece, în tot acest timp, continuă expunerea la substanța periculoasă respectivă;

| Q. | întrucât, în Rezoluția sa din 13 septembrie 2018 referitoare la punerea în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1107/2009 (17) privind produsele fitosanitare, Parlamentul a invitat Comisia și statele membre „să se asigure că prelungirea procedurală a perioadei de aprobare pe durata procedurii, în conformitate cu articolul 17 din regulament, nu va fi utilizată pentru substanțe active mutagene, cancerigene sau toxice pentru reproducere, deci substanțe din categoriile 1A sau 1B, sau pentru substanțe active cu proprietăți care perturbă sistemul endocrin și care afectează oamenii sau animalele, așa cum este în prezent cazul substanțelor precum flumioxazin, tiacloprid, clorotoluron și dimoxistrobin”; |
| --- | --- |

Q.

întrucât, în Rezoluția sa din 13 septembrie 2018 referitoare la punerea în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1107/2009 (17) privind produsele fitosanitare, Parlamentul a invitat Comisia și statele membre „să se asigure că prelungirea procedurală a perioadei de aprobare pe durata procedurii, în conformitate cu articolul 17 din regulament, nu va fi utilizată pentru substanțe active mutagene, cancerigene sau toxice pentru reproducere, deci substanțe din categoriile 1A sau 1B, sau pentru substanțe active cu proprietăți care perturbă sistemul endocrin și care afectează oamenii sau animalele, așa cum este în prezent cazul substanțelor precum flumioxazin, tiacloprid, clorotoluron și dimoxistrobin”;

| R. | întrucât, în rezoluția sa din 10 octombrie 2019 (18), Parlamentul s-a opus deja prelungirii anterioare a perioadei de aprobare a clorotoluronului; |
| --- | --- |

R.

întrucât, în rezoluția sa din 10 octombrie 2019 (18), Parlamentul s-a opus deja prelungirii anterioare a perioadei de aprobare a clorotoluronului;

| S. | întrucât, în răspunsul (19) său la obiecția anterioară cu privire la prelungirea perioadei de aprobare a clorotoluronului, Comisia se referă numai la „studiul care stă la baza evaluării impactului efectuate înainte de adoptarea Regulamentului (UE) 2018/605 al Comisiei” (20) , în care „clorotoluronul nu a fost identificat ca fiind un potențial perturbator endocrin”, dar nu recunoaște că acest studiu nu a condus la eliminarea clorotoluronului de pe lista substanțelor susceptibile de a fi înlocuite; |
| --- | --- |

S.

întrucât, în răspunsul (19) său la obiecția anterioară cu privire la prelungirea perioadei de aprobare a clorotoluronului, Comisia se referă numai la „studiul care stă la baza evaluării impactului efectuate înainte de adoptarea Regulamentului (UE) 2018/605 al Comisiei” (20) , în care „clorotoluronul nu a fost identificat ca fiind un potențial perturbator endocrin”, dar nu recunoaște că acest studiu nu a condus la eliminarea clorotoluronului de pe lista substanțelor susceptibile de a fi înlocuite;

| T. | întrucât, după adoptarea Regulamentului delegat (UE) 2017/2100 al Comisiei (21) și a Regulamentului (UE) 2018/605, Comisia a însărcinat Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară (EFSA) și Agenția Europeană pentru Produse Chimice (ECHA) să elaboreze orientări armonizate pentru a se asigura că criteriile privind perturbatorii endocrini adoptate de Uniune sunt aplicate în mod consecvent pentru evaluarea biocidelor și pesticidelor în Uniune; întrucât aceste orientări, care includ noi teste ale OCDE, au fost publicate în iunie 2018 (22), dar nu au fost utilizate pentru a evalua proprietățile care perturbă sistemul endocrin ale clorotoluronului; |
| --- | --- |

T.

întrucât, după adoptarea Regulamentului delegat (UE) 2017/2100 al Comisiei (21) și a Regulamentului (UE) 2018/605, Comisia a însărcinat Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară (EFSA) și Agenția Europeană pentru Produse Chimice (ECHA) să elaboreze orientări armonizate pentru a se asigura că criteriile privind perturbatorii endocrini adoptate de Uniune sunt aplicate în mod consecvent pentru evaluarea biocidelor și pesticidelor în Uniune; întrucât aceste orientări, care includ noi teste ale OCDE, au fost publicate în iunie 2018 (22), dar nu au fost utilizate pentru a evalua proprietățile care perturbă sistemul endocrin ale clorotoluronului;

| U. | întrucât, prin urmare, clorotoluronul nu a fost evaluat în mod corespunzător pentru a permite ca acesta să nu mai fie considerat perturbator endocrin; |
| --- | --- |

U.

întrucât, prin urmare, clorotoluronul nu a fost evaluat în mod corespunzător pentru a permite ca acesta să nu mai fie considerat perturbator endocrin;

| V. | întrucât proiectul de raport de evaluare a reînnoirii aprobării clorotoluronului nu a fost încă evaluat de EFSA; |
| --- | --- |

V.

întrucât proiectul de raport de evaluare a reînnoirii aprobării clorotoluronului nu a fost încă evaluat de EFSA;

| W. | întrucât, în urma prelungirii anterioare, în 2019, a mai multor substanțe active, inclusiv a clorotoluronului, în temeiul Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2019/1589, numai trei dintre cele 29 de substanțe au fost fie reînnoite, fie nereînnoite, în timp ce, în cadrul Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2020/1511, perioadele de aprobare a 27 de substanțe au fost prelungite din nou, multe dintre acestea pentru a treia sau a patra oară, |
| --- | --- |

W.

întrucât, în urma prelungirii anterioare, în 2019, a mai multor substanțe active, inclusiv a clorotoluronului, în temeiul Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2019/1589, numai trei dintre cele 29 de substanțe au fost fie reînnoite, fie nereînnoite, în timp ce, în cadrul Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2020/1511, perioadele de aprobare a 27 de substanțe au fost prelungite din nou, multe dintre acestea pentru a treia sau a patra oară,

| 1. | consideră că Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/1511 depășește competențele de executare prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 1107/2009; |
| --- | --- |

1.

| 2. | consideră că Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/1511 nu respectă principiul precauției; |
| --- | --- |

2.

| 3. | consideră că decizia de a prelungi termenul de aprobare a clorotoluronului nu respectă criteriile de siguranță prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 și nu se bazează nici pe dovezi care să arate că această substanță poate fi utilizată în siguranță, nici pe o nevoie dovedită urgentă de prezență a substanței active clorotoluron în producția de alimente din Uniune; |
| --- | --- |

3.

| 4. | invită Comisia să își retragă Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/1511 și să prezinte comisiei un nou proiect care să ia în considerare dovezile științifice privind proprietățile nocive ale tuturor substanțelor în cauză, în special ale clorotoluronului; |
| --- | --- |

4.

| 5. | invită Comisia să prezinte doar proiecte de regulamente de punere în aplicare pentru a prelungi perioadele de aprobare a substanțelor în privința cărora nu se așteaptă ca evoluțiile științifice să conducă la o propunere a Comisiei de a nu se reînnoi autorizarea substanței active în cauză; |
| --- | --- |

5.

| 6. | invită Comisia să retragă aprobările pentru substanțele în privința cărora există dovezi sau îndoieli întemeiate cu privire la faptul că nu vor îndeplini criteriile de siguranță prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 1107/2009; |
| --- | --- |

6.

| 7. | invită statele membre să asigure reevaluarea corespunzătoare și la timp a autorizațiilor pentru substanțele active pentru care sunt state membre raportoare și să se asigure că întârzierile actuale sunt soluționate cât mai curând posibil; |
| --- | --- |

7.

| 8. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

8.

---

(1)  JO L 344, 19.10.2020, p. 18.

(2)  JO L 309, 24.11.2009, p. 1.

(3)  JO L 67, 12.3.2015, p. 18.

(4)  JO L 55, 28.2.2011, p. 13.

(5)  JO C 433, 23.12.2019, p. 183.

(6)  Rezoluția Parlamentului European din 10 octombrie 2019 referitoare la proiectul de regulament de punere în aplicare al Comisiei de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011 în ceea ce privește prelungirea perioadelor de aprobare a substanțelor active amidosulfuron, beta-ciflutrin, bifenox, clortoluron, clofentezin, clomazon, cipermetrin, daminozid, deltametrin, dicamba, difenoconazol, diflubenzuron, diflufenican, fenoxaprop-P, fenpropidin, fludioxonil, flufenacet, fostiazat, indoxacarb, lenacil MCPA, MCPB, nicosulfuron, picloram, prosulfocarb, piriproxifen, tiofanat-metil, triflusulfuron și tritosulfuron (Texte adoptate, P9_TA(2019)0027).

(7)  Directiva 91/414/CEE a Consiliului din 15 iulie 1991 privind introducerea pe piață a produselor de uz fitosanitar (JO L 230, 19.8.1991, p. 1).

(8)  Directiva 2005/53/CE a Comisiei din 16 septembrie 2005 de modificare a Directivei 91/414/CEE a Consiliului în vederea înscrierii substanțelor active clorotalonil, clortoluron, cipermetrin, daminozid și tiofanat-metil (JO L 241, 17.9.2005, p. 51).

(9)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 844/2012 al Comisiei din 18 septembrie 2012 de stabilire a dispozițiilor necesare pentru punerea în aplicare a procedurii de reînnoire pentru substanțele active, prevăzută în Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind introducerea pe piață a produselor fitosanitare (JO L 252, 19.9.2012, p. 26).

(10)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 533/2013 al Comisiei din 10 iunie 2013 de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011 în ceea ce privește extinderea perioadelor de autorizare a substanțelor active 1-metil-ciclopropenă, clorotalonil, clortoluron, cipermetrină, daminozid, forclorfenuron, indoxacarb, tiofanat-metil și tribenuron (JO L 159, 11.6.2013, p. 9).

(11)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/1511 al Comisiei din 30 august 2017 de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011 în ceea ce privește prelungirea perioadelor de aprobare a substanțelor active 1-metilciclopropenă, beta-ciflutrin, clorotalonil, clorotoluron, cipermetrin, daminozid, deltametrin, dimetenamid-p, flufenacet, flurtamon, forclorfenuron, fostiazat, indoxacarb, iprodion, MCPA, MCPB, siltiofam, tiofanat-metil și tribenuron (JO L 224, 31.8.2017, p. 115).

(12)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/1262 al Comisiei din 20 septembrie 2018 de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011 în ceea ce privește prelungirea perioadelor de aprobare a substanțelor active 1-metilciclopropenă, beta-ciflutrin, clorotalonil, clorotoluron, clomazon, cipermetrin, daminozid, deltametrin, dimetenamid-p, diuron, fludioxonil, flufenacet, flurtamon, fostiazat, indoxacarb, MCPA, MCPB, prosulfocarb, tiofanat-metil și tribenuron (JO L 238, 21.9.2018, p. 62).

(13)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2019/1589 al Comisiei din 26 septembrie 2019 de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011 în ceea ce privește prelungirea perioadelor de aprobare a substanțelor active amidosulfuron, beta-ciflutrin, bifenox, clorotoluron, clofentezin, clomazon, cipermetrin, daminozid, deltametrin, dicamba, difenoconazol, diflubenzuron, diflufenican, fenoxaprop-P, fenpropidin, fludioxonil, flufenacet, fostiazat, indoxacarb, lenacil, MCPA, MCPB, nicosulfuron, picloram, prosulfocarb, piriproxifen, tiofanat-metil, triflusulfuron și tritosulfuron (JO L 248, 27.9.2019, p. 24).

(14)  Regulamentul (CE) nr. 1272/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 decembrie 2008 privind clasificarea, etichetarea și ambalarea substanțelor și a amestecurilor, de modificare și de abrogare a Directivelor 67/548/CEE și 1999/45/CE, precum și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1907/2006 (JO L 353, 31.12.2008, p. 1).

(15)  A se vedea, printre altele: Hong, M., Ping, Z., Jian, X., „Testicular toxicity and mechanisms of chlorotoluron compounds in the mouse”, Toxicology Mechanisms and Methods, 2007, 17(8):483-8.

(16)  Regulamentul (CE) nr. 396/2005 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 februarie 2005 privind conținuturile maxime aplicabile reziduurilor de pesticide din sau de pe produse alimentare și hrana de origine vegetală și animală pentru animale și de modificare a Directivei 91/414/CEE (JO L 70, 16.3.2005, p. 1).

(17)  JO C 433, 23.12.2019, p. 183.

(18)  Texte adoptate, P9_TA(2019)0027.

(19)  Măsurile adoptate de Comisie în urma Rezoluției fără caracter legislativ a Parlamentului European referitoare la proiectul de regulament de punere în aplicare al Comisiei de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011 în ceea ce privește prelungirea perioadelor de aprobare a substanțelor active amidosulfuron, beta-ciflutrin, bifenox, clortoluron, clofentezin, clomazon, cipermetrin, daminozid, deltametrin, dicamba, difenoconazol, diflubenzuron, diflufenican, fenoxaprop-P, fenpropidin, fludioxonil, flufenacet, fostiazat, indoxacarb, lenacil MCPA, MCPB, nicosulfuron, picloram, prosulfocarb, piriproxifen, tiofanat-metil, triflusulfuron și tritosulfuron, SP(2019)669, https://oeil.secure.europarl.europa.eu/oeil/popups/ficheprocedure.do?reference=2019/2826(RSP)&l=en

(20)  Regulamentul (UE) 2018/605 al Comisiei din 19 aprilie 2018 de modificare a anexei II la Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 prin stabilirea unor criterii științifice pentru determinarea proprietăților care perturbă sistemul endocrin (JO L 101, 20.4.2018, p. 33).

(21)  Regulamentul delegat (UE) 2017/2100 al Comisiei din 4 septembrie 2017 de stabilire a criteriilor științifice pentru determinarea proprietăților care perturbă sistemul endocrin în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 528/2012 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 301, 17.11.2017, p. 1).

(22)  Orientările EFSA și ECHA pentru identificarea perturbatorilor endocrini în contextul Regulamentelor (UE) nr. 528/2012 și (CE) nr. 1107/2009, EFSA Journal 2018, 16(6):5311, http://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/5311

---

| 20.10.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 425/92 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 425/92

---

P9_TA(2020)0326

Utilizarea carbendazimului în anumite produse biocide

Rezoluția Parlamentului European din 26 noiembrie 2020 referitoare la proiectul de regulament de punere în aplicare al Comisiei privind aprobarea substanței carbendazim ca substanță activă existentă destinată utilizării în produsele biocide pentru tipul de produse 7 și 10 (D069099/01 – 2020/2852(RSP))

(2021/C 425/10)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul de regulament de punere în aplicare al Comisiei privind aprobarea substanței carbendazim ca substanță activă existentă destinată utilizării în produsele biocide pentru tipul de produse 7 și 10 (D069099/01, |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de regulament de punere în aplicare al Comisiei privind aprobarea substanței carbendazim ca substanță activă existentă destinată utilizării în produsele biocide pentru tipul de produse 7 și 10 (D069099/01,

| — | având în vedere Directiva 98/8/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 16 februarie 1998 privind introducerea pe piață a produselor biocide (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 98/8/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 16 februarie 1998 privind introducerea pe piață a produselor biocide (1),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 528/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 mai 2012 privind punerea la dispoziție pe piață și utilizarea produselor biocide (2), în special articolul 89 alineatul (1) al treilea paragraf, |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 528/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 mai 2012 privind punerea la dispoziție pe piață și utilizarea produselor biocide (2), în special articolul 89 alineatul (1) al treilea paragraf,

| — | având în vedere articolul 11 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 11 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie (3),

| — | având în vedere articolul 112 alineatele (2) și (3) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 112 alineatele (2) și (3) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere propunerea de rezoluție a Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară, |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de rezoluție a Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară,

| A. | întrucât proiectul de regulament de punere în aplicare al Comisiei are ca scop aprobarea, pentru o perioadă de trei ani, a substanței carbendazim ca substanță activă existentă destinată utilizării în produsele biocide pentru tipul de produse 7 (conservanți pentru pelicule) și pentru tipul de produse 10 (produse de protecție pentru lucrări de zidărie); |
| --- | --- |

A.

întrucât proiectul de regulament de punere în aplicare al Comisiei are ca scop aprobarea, pentru o perioadă de trei ani, a substanței carbendazim ca substanță activă existentă destinată utilizării în produsele biocide pentru tipul de produse 7 (conservanți pentru pelicule) și pentru tipul de produse 10 (produse de protecție pentru lucrări de zidărie);

| B. | întrucât Comisia s-a angajat să atingă obiectivul de reducere la zero a poluării, pentru a realiza un mediu liber de orice substanțe toxice și a proteja astfel mai bine cetățenii și mediul împotriva substanțelor chimice nocive, precum și pentru a încuraja inovarea în sensul creării unor alternative nepericuloase și sustenabile; |
| --- | --- |

B.

întrucât Comisia s-a angajat să atingă obiectivul de reducere la zero a poluării, pentru a realiza un mediu liber de orice substanțe toxice și a proteja astfel mai bine cetățenii și mediul împotriva substanțelor chimice nocive, precum și pentru a încuraja inovarea în sensul creării unor alternative nepericuloase și sustenabile;

| C. | întrucât rapoartele de evaluare și concluziile statului membru raportor în legătură cu substanța carbendazim au fost transmise Comisiei la 2 august 2013; întrucât pe baza articolului 90 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 528/2012 se poate deduce că substanțele pentru care evaluarea statelor membre a fost finalizată până la 1 septembrie 2013 trebuie evaluate în conformitate cu dispozițiile Directivei 98/8/CE; |
| --- | --- |

C.

întrucât rapoartele de evaluare și concluziile statului membru raportor în legătură cu substanța carbendazim au fost transmise Comisiei la 2 august 2013; întrucât pe baza articolului 90 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 528/2012 se poate deduce că substanțele pentru care evaluarea statelor membre a fost finalizată până la 1 septembrie 2013 trebuie evaluate în conformitate cu dispozițiile Directivei 98/8/CE;

| D. | întrucât proprietățile nocive ale substanței carbendazim erau deja cunoscute în 2013, atunci când statul membru raportor a transmis rapoartele de evaluare; întrucât au trecut șapte ani între prezentarea rapoartelor de evaluare și prezentarea proiectului de regulament de punere în aplicare al Comisiei; |
| --- | --- |

D.

întrucât proprietățile nocive ale substanței carbendazim erau deja cunoscute în 2013, atunci când statul membru raportor a transmis rapoartele de evaluare; întrucât au trecut șapte ani între prezentarea rapoartelor de evaluare și prezentarea proiectului de regulament de punere în aplicare al Comisiei;

Argumente juridice

Un risc inacceptabil pentru mediu

| E. | întrucât aprobarea utilizării substanței carbendazim în tipurile de produse 7 și 10 ar putea crea riscuri inacceptabile pentru mediu și pentru sănătatea umană, ceea ce contravine Directivei 98/8/CE; |
| --- | --- |

E.

întrucât aprobarea utilizării substanței carbendazim în tipurile de produse 7 și 10 ar putea crea riscuri inacceptabile pentru mediu și pentru sănătatea umană, ceea ce contravine Directivei 98/8/CE;

| F. | întrucât substanța carbendazim satisface criteriile pentru clasificare drept substanță mutagenă de categoria 1B și substanță toxică pentru reproducere de categoria 1B, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1272/2008 al Parlamentului European și al Consiliului (4), precum și două criterii (P și T) dintre criteriile privind persistența, bioacumularea și toxicitatea (PBT); |
| --- | --- |

F.

întrucât substanța carbendazim satisface criteriile pentru clasificare drept substanță mutagenă de categoria 1B și substanță toxică pentru reproducere de categoria 1B, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1272/2008 al Parlamentului European și al Consiliului (4), precum și două criterii (P și T) dintre criteriile privind persistența, bioacumularea și toxicitatea (PBT);

| G. | întrucât în numeroase studii au fost exprimate preocupări cu privire la potențialul substanței carbendazim ca perturbator endocrin (5); întrucât, potrivit avizelor emise de Comitetul pentru produse biocide privind substanța carbendazim pentru toate produsele de tipul 7, 9 și 10 (6), nu se poate trage nicio concluzie privind efectele acesteia ca perturbator endocrin; întrucât este foarte preocupant faptul că Comisia ignoră în continuare principiul precauției, propunând autorizarea substanțelor active pe baza unor evaluări neconcludente ale proprietăților acestora de perturbatori endocrini, bazate pe informațiile disponibile; întrucât formularea unor concluzii privind calitatea de perturbator endocrin a unei substanțe pe baza unor date insuficiente nu este același lucru cu formularea unei concluzii privind lipsa oricăror efecte de perturbator endocrin ale substanței în cauză; |
| --- | --- |

G.

întrucât în numeroase studii au fost exprimate preocupări cu privire la potențialul substanței carbendazim ca perturbator endocrin (5); întrucât, potrivit avizelor emise de Comitetul pentru produse biocide privind substanța carbendazim pentru toate produsele de tipul 7, 9 și 10 (6), nu se poate trage nicio concluzie privind efectele acesteia ca perturbator endocrin; întrucât este foarte preocupant faptul că Comisia ignoră în continuare principiul precauției, propunând autorizarea substanțelor active pe baza unor evaluări neconcludente ale proprietăților acestora de perturbatori endocrini, bazate pe informațiile disponibile; întrucât formularea unor concluzii privind calitatea de perturbator endocrin a unei substanțe pe baza unor date insuficiente nu este același lucru cu formularea unei concluzii privind lipsa oricăror efecte de perturbator endocrin ale substanței în cauză;

| H. | întrucât, deși rapoartele de evaluare privind substanța carbendazim au fost depuse înainte de 1 septembrie 2013, ceea ce înseamnă că, deși substanța carbendazim îndeplinește cerințele de la articolul 5 alineatul (1) literele (b) și (c) din Regulamentul (UE) nr. 528/2012, articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 528/2012 nu este pertinent pentru decizia de aprobare (7), faptul că substanța carbendazim are proprietăți nocive cunoscute care trezesc preocupări foarte puternice este totuși foarte important și nu a fost luat în considerare în măsură suficientă la punerea în aplicare a Directivei 98/8/CE, în situația în care articolul 10 este coroborat cu articolul 5 alineatul (1) litera (b) din directiva respectivă; |
| --- | --- |

H.

întrucât, deși rapoartele de evaluare privind substanța carbendazim au fost depuse înainte de 1 septembrie 2013, ceea ce înseamnă că, deși substanța carbendazim îndeplinește cerințele de la articolul 5 alineatul (1) literele (b) și (c) din Regulamentul (UE) nr. 528/2012, articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 528/2012 nu este pertinent pentru decizia de aprobare (7), faptul că substanța carbendazim are proprietăți nocive cunoscute care trezesc preocupări foarte puternice este totuși foarte important și nu a fost luat în considerare în măsură suficientă la punerea în aplicare a Directivei 98/8/CE, în situația în care articolul 10 este coroborat cu articolul 5 alineatul (1) litera (b) din directiva respectivă;

| I. | întrucât utilizarea substanței carbendazim în tipurile de produse 7 și 10 la tratarea vopselelor de exterior pentru fațade, cu scopul de a evita dezvoltarea organismelor fungice și a algelor, prezintă un risc ridicat de poluare a apei din cauza spălării acestor substanțe biocide de pe fațadele clădirilor de fiecare dată când plouă; |
| --- | --- |

I.

întrucât utilizarea substanței carbendazim în tipurile de produse 7 și 10 la tratarea vopselelor de exterior pentru fațade, cu scopul de a evita dezvoltarea organismelor fungice și a algelor, prezintă un risc ridicat de poluare a apei din cauza spălării acestor substanțe biocide de pe fațadele clădirilor de fiecare dată când plouă;

| J. | întrucât un studiu (8) a arătat că, în Germania, substanța carbendazim a fost găsită în peste 90 % din probele culese din bazinele de sedimentare a apei de ploaie și în peste 50 % din probele culese din bazinele de revărsare pentru apele pluviale, din care apa de ploaie netratată se scurge în apele de suprafață sau în sol; |
| --- | --- |

J.

întrucât un studiu (8) a arătat că, în Germania, substanța carbendazim a fost găsită în peste 90 % din probele culese din bazinele de sedimentare a apei de ploaie și în peste 50 % din probele culese din bazinele de revărsare pentru apele pluviale, din care apa de ploaie netratată se scurge în apele de suprafață sau în sol;

| K. | întrucât în avizul Comitetului pentru produse biocide privind tipul de produse 9 (conservanți pentru fibre, piele, cauciuc și materiale polimerizate) se afirmă că substanța carbendazim nu a fost aprobată anume din cauză că scurgerea acestei substanțe de pe suprafețele tratate odată cu apa de ploaie creează riscuri inacceptabile în compartimentele pentru apele de suprafață și de sedimentare și din cauză că nu există nicio măsură adecvată de gestionare a acestor riscuri; |
| --- | --- |

K.

întrucât în avizul Comitetului pentru produse biocide privind tipul de produse 9 (conservanți pentru fibre, piele, cauciuc și materiale polimerizate) se afirmă că substanța carbendazim nu a fost aprobată anume din cauză că scurgerea acestei substanțe de pe suprafețele tratate odată cu apa de ploaie creează riscuri inacceptabile în compartimentele pentru apele de suprafață și de sedimentare și din cauză că nu există nicio măsură adecvată de gestionare a acestor riscuri;

| L. | întrucât, potrivit avizelor Comitetului pentru produse biocide privind tipul de produse 7 și 10, utilizarea în exterior a substanței carbendazim, inclusiv în vopsele (tipul de produse 7) și în tencuieli (tipul de produse 10) prezintă un risc inacceptabil în compartimentele pentru apele de suprafață și de sedimentare, deoarece nu există nicio măsură adecvată de gestionare a acestor riscuri pentru a se evita scurgerile în canalizare în cursul perioadei de utilizare a articolelor tratate (cinci ani pentru tipul de produse 7 și 25 de ani pentru tipul de produse 10); |
| --- | --- |

L.

întrucât, potrivit avizelor Comitetului pentru produse biocide privind tipul de produse 7 și 10, utilizarea în exterior a substanței carbendazim, inclusiv în vopsele (tipul de produse 7) și în tencuieli (tipul de produse 10) prezintă un risc inacceptabil în compartimentele pentru apele de suprafață și de sedimentare, deoarece nu există nicio măsură adecvată de gestionare a acestor riscuri pentru a se evita scurgerile în canalizare în cursul perioadei de utilizare a articolelor tratate (cinci ani pentru tipul de produse 7 și 25 de ani pentru tipul de produse 10);

| M. | întrucât, prin urmare, aprobarea utilizării substanței carbendazim în tipurile de produse 7 și 10, chiar și pentru o perioadă scurtă de trei ani, ar avea ca rezultat scurgerea directă de carbendazim în mediu prin apa de ploaie timp de o perioadă de până la 25 de ani; |
| --- | --- |

M.

întrucât, prin urmare, aprobarea utilizării substanței carbendazim în tipurile de produse 7 și 10, chiar și pentru o perioadă scurtă de trei ani, ar avea ca rezultat scurgerea directă de carbendazim în mediu prin apa de ploaie timp de o perioadă de până la 25 de ani;

| N. | întrucât Suedia a declarat, în cadrul Comitetului pentru produse biocide, în cuprinsul opiniei sale minoritare, că scurgerile din cursul perioadei de exploatare a produselor aplicate și a articolelor tratate (de exemplu vopsele și tencuieli), pentru toate utilizările exterioare, prezintă un risc inacceptabil pentru mediu, care nu poate fi atenuat, potrivit raportului de evaluare; |
| --- | --- |

N.

întrucât Suedia a declarat, în cadrul Comitetului pentru produse biocide, în cuprinsul opiniei sale minoritare, că scurgerile din cursul perioadei de exploatare a produselor aplicate și a articolelor tratate (de exemplu vopsele și tencuieli), pentru toate utilizările exterioare, prezintă un risc inacceptabil pentru mediu, care nu poate fi atenuat, potrivit raportului de evaluare;

| O. | întrucât faptul că avizele Comitetului pentru produse biocide ajung la concluzia că utilizarea substanței carbendazim în tipurile de produse 7, 9 și 10 prezintă aceleași riscuri inacceptabile ar fi trebuit să determine neaprobarea substanței carbendazim pentru toate aceste utilizări în exterior, și nu doar pentru tipul de produse 9; |
| --- | --- |

O.

întrucât faptul că avizele Comitetului pentru produse biocide ajung la concluzia că utilizarea substanței carbendazim în tipurile de produse 7, 9 și 10 prezintă aceleași riscuri inacceptabile ar fi trebuit să determine neaprobarea substanței carbendazim pentru toate aceste utilizări în exterior, și nu doar pentru tipul de produse 9;

| P. | întrucât utilizările în interior a substanței carbendazim pot, de asemenea, să prezinte riscuri inacceptabile, deoarece o serie de studii (9) au exprimat preocuparea cu privire la faptul că prezența substanței carbendazim în apele de suprafață se datorează în principal deversării de ape reziduale casnice și industriale tratate, în pofida concluziilor din avizele Comitetului pentru produse biocide potrivit cărora utilizările în interior ale substanței carbendazim prezintă un nivel acceptabil de risc pentru mediu; |
| --- | --- |

P.

întrucât utilizările în interior a substanței carbendazim pot, de asemenea, să prezinte riscuri inacceptabile, deoarece o serie de studii (9) au exprimat preocuparea cu privire la faptul că prezența substanței carbendazim în apele de suprafață se datorează în principal deversării de ape reziduale casnice și industriale tratate, în pofida concluziilor din avizele Comitetului pentru produse biocide potrivit cărora utilizările în interior ale substanței carbendazim prezintă un nivel acceptabil de risc pentru mediu;

Condiții de aprobare care nu atenuează riscurile

| Q. | întrucât, având în vedere riscurile pentru mediu identificate în cazul utilizărilor supusei evaluării, potrivit proiectului de regulament de punere în aplicare al Comisiei, substanța carbendazim poate fi aprobată cu condiția respectării anumitor specificații și cerințe privind utilizarea acesteia, în special cerința ca în evaluarea produsului să se acorde o atenție deosebită apelor de suprafață, sedimentelor, solului și apelor freatice în cazul produselor utilizate în vopsele și tencuieli destinate unei utilizări în exterior; |
| --- | --- |

Q.

întrucât, având în vedere riscurile pentru mediu identificate în cazul utilizărilor supusei evaluării, potrivit proiectului de regulament de punere în aplicare al Comisiei, substanța carbendazim poate fi aprobată cu condiția respectării anumitor specificații și cerințe privind utilizarea acesteia, în special cerința ca în evaluarea produsului să se acorde o atenție deosebită apelor de suprafață, sedimentelor, solului și apelor freatice în cazul produselor utilizate în vopsele și tencuieli destinate unei utilizări în exterior;

| R. | întrucât ambele avize ale Comitetului pentru produse biocide privind tipurile de produse 7 și 10 atrag atenția asupra unor riscuri inacceptabile în compartimentele pentru apele de suprafață și de sedimentare și arată că, în cazul utilizărilor supuse evaluării, nu există nicio măsură adecvată de gestionare a riscurilor pentru evitarea deversării în sistemele de canalizare; |
| --- | --- |

R.

întrucât ambele avize ale Comitetului pentru produse biocide privind tipurile de produse 7 și 10 atrag atenția asupra unor riscuri inacceptabile în compartimentele pentru apele de suprafață și de sedimentare și arată că, în cazul utilizărilor supuse evaluării, nu există nicio măsură adecvată de gestionare a riscurilor pentru evitarea deversării în sistemele de canalizare;

| S. | întrucât apelul Comisiei de a se anexa la autorizație „specificații și cerințe” este extrem de vag și nu este suficient pentru a răspunde preocupărilor privind riscurile inacceptabile; întrucât proiectul de regulament de punere în aplicare al Comisiei nu obligă statele membre să impună măsuri adecvate de reducere a riscurilor, ci pur și simplu să aibă în vedere aceste riscuri; întrucât proiectul de regulament de punere în aplicare al Comisiei nu ține seama de faptul că, potrivit documentelor însoțitoare, nu există măsuri adecvate de gestionare a riscurilor; |
| --- | --- |

S.

întrucât apelul Comisiei de a se anexa la autorizație „specificații și cerințe” este extrem de vag și nu este suficient pentru a răspunde preocupărilor privind riscurile inacceptabile; întrucât proiectul de regulament de punere în aplicare al Comisiei nu obligă statele membre să impună măsuri adecvate de reducere a riscurilor, ci pur și simplu să aibă în vedere aceste riscuri; întrucât proiectul de regulament de punere în aplicare al Comisiei nu ține seama de faptul că, potrivit documentelor însoțitoare, nu există măsuri adecvate de gestionare a riscurilor;

Coerența dintre decizia privind gestionarea riscurilor și dovezile științifice pe care se bazează aceasta

| T. | întrucât, fapt confirmat de Curtea de Justiție a Uniunii Europene („Curtea”), la adoptarea unei măsuri de gestionare a riscurilor, decizia Comisiei trebuie să fie coerentă cu dovezile științifice pe care se bazează; întrucât Comisia poate să nu țină seama de un aviz științific prezentat în cadrul procesului decizional, dar în acest caz trebuie se expună motivele specifice pe care își bazează concluziile, de o valoare științifică echivalentă cu cele expuse în aviz; întrucât în justificarea respectivă Comisia trebuie să explice motivul pentru care nu ține seama de aviz (10); |
| --- | --- |

T.

întrucât, fapt confirmat de Curtea de Justiție a Uniunii Europene („Curtea”), la adoptarea unei măsuri de gestionare a riscurilor, decizia Comisiei trebuie să fie coerentă cu dovezile științifice pe care se bazează; întrucât Comisia poate să nu țină seama de un aviz științific prezentat în cadrul procesului decizional, dar în acest caz trebuie se expună motivele specifice pe care își bazează concluziile, de o valoare științifică echivalentă cu cele expuse în aviz; întrucât în justificarea respectivă Comisia trebuie să explice motivul pentru care nu ține seama de aviz (10);

| U. | întrucât decizia de a aproba substanța carbendazim ca substanță activă existentă pentru utilizare în produse biocide pentru produsele de tipul 7 și 10 contrazice puternic concluziile din avizele Comitetului pentru produse biocide potrivit cărora utilizarea în exterior a substanței carbendazim în vopsele (tipul de produse 7) și în tencuieli (tipul de produse 10) prezintă un risc inacceptabil în compartimentele pentru apele de suprafață și de sedimentare, având în vedere articolul 10 din Directiva 98/8/CE coroborat cu articolul 5 alineatul (1) litera (b) din aceeași directivă; |
| --- | --- |

U.

întrucât decizia de a aproba substanța carbendazim ca substanță activă existentă pentru utilizare în produse biocide pentru produsele de tipul 7 și 10 contrazice puternic concluziile din avizele Comitetului pentru produse biocide potrivit cărora utilizarea în exterior a substanței carbendazim în vopsele (tipul de produse 7) și în tencuieli (tipul de produse 10) prezintă un risc inacceptabil în compartimentele pentru apele de suprafață și de sedimentare, având în vedere articolul 10 din Directiva 98/8/CE coroborat cu articolul 5 alineatul (1) litera (b) din aceeași directivă;

| V. | întrucât motivele care au determinat Comisia să nu țină seama de avizele Comitetului pentru produse biocide, prezentate de aceasta în proiectul său de regulament de punere în aplicare, se limitează la argumentul că autorizarea completă a produselor biocide necesită o etapă suplimentară la nivelul statelor membre și că se va efectua în curând revizuirea prevăzută de Regulamentul (UE) nr. 528/2012; |
| --- | --- |

V.

întrucât motivele care au determinat Comisia să nu țină seama de avizele Comitetului pentru produse biocide, prezentate de aceasta în proiectul său de regulament de punere în aplicare, se limitează la argumentul că autorizarea completă a produselor biocide necesită o etapă suplimentară la nivelul statelor membre și că se va efectua în curând revizuirea prevăzută de Regulamentul (UE) nr. 528/2012;

| W. | întrucât aceste justificări nu explică motivul pentru care Comisia a considerat că substanța carbendazim nu prezintă un risc inacceptabil pentru a fi utilizată în tipurile de produse 7 și 10 conform Directivei 98/8/CE, mai ales având în vedere faptul că utilizarea aceleiași substanțe active în tipul de produse 9 a fost considerată ca prezentând un risc inacceptabil, ceea ce a determinat adoptarea unei decizii de a nu se autoriza utilizarea pentru acest tip de produse; |
| --- | --- |

W.

întrucât aceste justificări nu explică motivul pentru care Comisia a considerat că substanța carbendazim nu prezintă un risc inacceptabil pentru a fi utilizată în tipurile de produse 7 și 10 conform Directivei 98/8/CE, mai ales având în vedere faptul că utilizarea aceleiași substanțe active în tipul de produse 9 a fost considerată ca prezentând un risc inacceptabil, ceea ce a determinat adoptarea unei decizii de a nu se autoriza utilizarea pentru acest tip de produse;

| X. | întrucât prezentarea motivelor pentru care nu se ține seama de concluziile din avizele Comitetului pentru produse biocide este indispensabilă nu numai pentru controlul din partea Curții, ci și, în mod mai specific, pentru exercitarea adecvată de către Parlament a competenței sale de control; |
| --- | --- |

X.

întrucât prezentarea motivelor pentru care nu se ține seama de concluziile din avizele Comitetului pentru produse biocide este indispensabilă nu numai pentru controlul din partea Curții, ci și, în mod mai specific, pentru exercitarea adecvată de către Parlament a competenței sale de control;

Examinarea alternativelor disponibile

| Y. | întrucât, potrivit avizului Comitetului pentru produse biocide referitor la tipul de produse 7, substanța carbendazim va fi utilizată ca fungicid în produse biocide de protecție pentru pelicule care sunt aplicate pe produse pentru utilizare finală, precum vopselele, sau sunt încorporate în acestea; întrucât, potrivit avizului Comitetului pentru produse biocide referitor la tipul de produse 10, substanța carbendazim va fi utilizată ca fungicid în produse de protecție a materialelor de construcție care sunt aplicate pe produse pentru utilizare finală, precum tencuielile, sau sunt încorporate în acestea; |
| --- | --- |

Y.

întrucât, potrivit avizului Comitetului pentru produse biocide referitor la tipul de produse 7, substanța carbendazim va fi utilizată ca fungicid în produse biocide de protecție pentru pelicule care sunt aplicate pe produse pentru utilizare finală, precum vopselele, sau sunt încorporate în acestea; întrucât, potrivit avizului Comitetului pentru produse biocide referitor la tipul de produse 10, substanța carbendazim va fi utilizată ca fungicid în produse de protecție a materialelor de construcție care sunt aplicate pe produse pentru utilizare finală, precum tencuielile, sau sunt încorporate în acestea;

| Z. | întrucât, pe baza a numai unsprezece contribuții (care datează din 2014) fără caracter confidențial din partea unor părți terțe, toate acestea fiind întreprinderi sau asociații industriale, Comisia a ajuns la concluzia că nu există alternative adecvate la carbendazim; întrucât, dacă sunt disponibile și alte informații care sprijină decizia Comisiei, acestea ar trebui să fie puse la dispoziția Parlamentului pentru a-i permite să-și exercite în totalitate competența de control; |
| --- | --- |

Z.

întrucât, pe baza a numai unsprezece contribuții (care datează din 2014) fără caracter confidențial din partea unor părți terțe, toate acestea fiind întreprinderi sau asociații industriale, Comisia a ajuns la concluzia că nu există alternative adecvate la carbendazim; întrucât, dacă sunt disponibile și alte informații care sprijină decizia Comisiei, acestea ar trebui să fie puse la dispoziția Parlamentului pentru a-i permite să-și exercite în totalitate competența de control;

| AA. | întrucât, potrivit avizelor Comitetului pentru produse biocide, majoritatea contribuțiilor nu au făcut deosebirea între diferitele utilizări ale substanței carbendazim în tipurile de produse 7, 9 și 10, ceea ce nu i-a permis Comisiei să evalueze în mod corespunzător disponibilitatea unor alternative pentru fiecare tip de produs și pentru fiecare utilizare; |
| --- | --- |

AA.

întrucât, potrivit avizelor Comitetului pentru produse biocide, majoritatea contribuțiilor nu au făcut deosebirea între diferitele utilizări ale substanței carbendazim în tipurile de produse 7, 9 și 10, ceea ce nu i-a permis Comisiei să evalueze în mod corespunzător disponibilitatea unor alternative pentru fiecare tip de produs și pentru fiecare utilizare;

| AB. | întrucât informațiile incluse în contribuții nu sunt nici de departe suficient de detaliate și actuale pentru a se putea determina că nu există alternative potrivite la carbendazim pentru utilizarea în produse biocide de tipurile 7 și 10; |
| --- | --- |

AB.

întrucât informațiile incluse în contribuții nu sunt nici de departe suficient de detaliate și actuale pentru a se putea determina că nu există alternative potrivite la carbendazim pentru utilizarea în produse biocide de tipurile 7 și 10;

| AC. | întrucât, mai ales pentru tipul de produse 7, în contribuții se declară că este posibil, din punct de vedere tehnic, să se înlocuiască substanța carbendazim din vopsele, deși se consideră că acest lucru necesită prea mult timp și este prea costisitor; |
| --- | --- |

AC.

întrucât, mai ales pentru tipul de produse 7, în contribuții se declară că este posibil, din punct de vedere tehnic, să se înlocuiască substanța carbendazim din vopsele, deși se consideră că acest lucru necesită prea mult timp și este prea costisitor;

| AD. | întrucât, mai ales pentru tipul de produse 10, în contribuții se declară că este posibil, din punct de vedere tehnic, să se înlocuiască substanța carbendazim din vopsele, deși se consideră că acest lucru necesită prea mult timp și este prea costisitor; întrucât, potrivit avizului Comitetului pentru produse biocide, având în vedere numărul extrem de mic al substanțelor active aprobate pentru tipul de produse în cauză, informațiile de care dispune în prezent comitetul nu sunt suficiente pentru a determina dacă există o altă substanță activă care ar reprezenta o alternativă la utilizarea substanței carbendazim pentru protejarea tencuielilor cu o valoare ridicată a pH-ului; |
| --- | --- |

AD.

întrucât, mai ales pentru tipul de produse 10, în contribuții se declară că este posibil, din punct de vedere tehnic, să se înlocuiască substanța carbendazim din vopsele, deși se consideră că acest lucru necesită prea mult timp și este prea costisitor; întrucât, potrivit avizului Comitetului pentru produse biocide, având în vedere numărul extrem de mic al substanțelor active aprobate pentru tipul de produse în cauză, informațiile de care dispune în prezent comitetul nu sunt suficiente pentru a determina dacă există o altă substanță activă care ar reprezenta o alternativă la utilizarea substanței carbendazim pentru protejarea tencuielilor cu o valoare ridicată a pH-ului;

| AE. | întrucât în majoritatea contribuțiilor transmise Comisiei în 2014 se indica faptul că este posibil să se găsească alternative la carbendazim pentru tipurile de produse 7 și 10, deși nu fără dificultăți; |
| --- | --- |

AE.

întrucât în majoritatea contribuțiilor transmise Comisiei în 2014 se indica faptul că este posibil să se găsească alternative la carbendazim pentru tipurile de produse 7 și 10, deși nu fără dificultăți;

| AF. | întrucât solicitanții au avut la dispoziție șapte ani pentru a cerceta posibile alternative la carbendazim, ale cărui proprietăți nocive sunt bine cunoscute; |
| --- | --- |

AF.

întrucât solicitanții au avut la dispoziție șapte ani pentru a cerceta posibile alternative la carbendazim, ale cărui proprietăți nocive sunt bine cunoscute;

| AG. | întrucât, prin urmare, Comisia nu și-a îndeplinit sarcina prevăzută la articolul 10 alineatul (5) din Directiva 98/8/CE de a examina disponibilitatea unor substanțe alternative adecvate; întrucât nu se oferă nicio explicație detaliată care să justifice concluzia Comisiei că nu există substanțe alternative potrivite și suficiente; întrucât astfel de detalii sunt de mare importanță pentru decizia finală privind autorizația în cauză, având în vedere profilul toxicologic al substanței; |
| --- | --- |

AG.

întrucât, prin urmare, Comisia nu și-a îndeplinit sarcina prevăzută la articolul 10 alineatul (5) din Directiva 98/8/CE de a examina disponibilitatea unor substanțe alternative adecvate; întrucât nu se oferă nicio explicație detaliată care să justifice concluzia Comisiei că nu există substanțe alternative potrivite și suficiente; întrucât astfel de detalii sunt de mare importanță pentru decizia finală privind autorizația în cauză, având în vedere profilul toxicologic al substanței;

| AH. | întrucât nu a fost aprobată utilizarea substanței carbendazim în tipul de produse 9; întrucât nicio informație dintre cele primite și menționate în avizul Comitetului pentru produse biocide nu ținea în mod specific de tipul de produse 9; întrucât preocupări similare au fost formulate de părți terțe care au venit cu contribuții, și anume numărul mic de alternative disponibile, precum și timpul și cheltuielile necesare pentru crearea unei alternative cu un nivel al eficacității echivalent cu cel al substanței carbendazim atât pentru tipul de produse 9, cât și pentru tipurile de produse 7 și 10; |
| --- | --- |

AH.

întrucât nu a fost aprobată utilizarea substanței carbendazim în tipul de produse 9; întrucât nicio informație dintre cele primite și menționate în avizul Comitetului pentru produse biocide nu ținea în mod specific de tipul de produse 9; întrucât preocupări similare au fost formulate de părți terțe care au venit cu contribuții, și anume numărul mic de alternative disponibile, precum și timpul și cheltuielile necesare pentru crearea unei alternative cu un nivel al eficacității echivalent cu cel al substanței carbendazim atât pentru tipul de produse 9, cât și pentru tipurile de produse 7 și 10;

| AI. | întrucât, potrivit avizelor Comitetului pentru produse biocide referitoare la tipurile de produse 7 și 10, în contribuții se indică faptul că este dificil de determinat dacă există sau nu alternative, deoarece multe dintre acestea nu au fost încă evaluate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 528/2012; întrucât este inacceptabil ca întârzierile înregistrate în programul de evaluare să fie utilizate ca o justificare pentru a împiedica protecția sănătății umane și a mediului; |
| --- | --- |

AI.

întrucât, potrivit avizelor Comitetului pentru produse biocide referitoare la tipurile de produse 7 și 10, în contribuții se indică faptul că este dificil de determinat dacă există sau nu alternative, deoarece multe dintre acestea nu au fost încă evaluate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 528/2012; întrucât este inacceptabil ca întârzierile înregistrate în programul de evaluare să fie utilizate ca o justificare pentru a împiedica protecția sănătății umane și a mediului;

Argumente politice

| AJ. | întrucât este inacceptabilă decizia Comisiei de a amâna neaprobarea unor substanțe care prezintă un risc inacceptabil pentru sănătatea umană și pentru mediu, justificând acest lucru numai prin faptul că Regulamentul (UE) nr. 528/2012 va contribui la adoptarea mai sistematică a unor decizii de neaprobare în urma evaluărilor viitoare; |
| --- | --- |

AJ.

întrucât este inacceptabilă decizia Comisiei de a amâna neaprobarea unor substanțe care prezintă un risc inacceptabil pentru sănătatea umană și pentru mediu, justificând acest lucru numai prin faptul că Regulamentul (UE) nr. 528/2012 va contribui la adoptarea mai sistematică a unor decizii de neaprobare în urma evaluărilor viitoare;

| AK. | întrucât proiectul de regulament de punere în aplicare al Comisiei prevede că, potrivit punctului 10 din anexa VI la Regulamentul (UE) nr. 528/2012, autoritățile competente ale statelor membre trebuie să evalueze dacă pe teritoriul lor pot fi îndeplinite condițiile de la articolul 5 alineatul (2) din regulamentul menționat pentru a decide dacă se poate autoriza sau nu un produs biocid care conține carbendazim; |
| --- | --- |

AK.

întrucât proiectul de regulament de punere în aplicare al Comisiei prevede că, potrivit punctului 10 din anexa VI la Regulamentul (UE) nr. 528/2012, autoritățile competente ale statelor membre trebuie să evalueze dacă pe teritoriul lor pot fi îndeplinite condițiile de la articolul 5 alineatul (2) din regulamentul menționat pentru a decide dacă se poate autoriza sau nu un produs biocid care conține carbendazim;

| AL. | întrucât Comisia nu ar trebui să delege statelor membre responsabilitatea de a refuza comercializarea produselor biocide care conține carbendazim, argumentând că informațiile primite în cadrul consultării publice pentru a determina eventuali candidați de înlocuire sunt de calitate scăzută; |
| --- | --- |

AL.

întrucât Comisia nu ar trebui să delege statelor membre responsabilitatea de a refuza comercializarea produselor biocide care conține carbendazim, argumentând că informațiile primite în cadrul consultării publice pentru a determina eventuali candidați de înlocuire sunt de calitate scăzută;

| AM. | întrucât, potrivit propunerii Comisiei, va fi obligatorie aplicarea pe articolele tratate a unei etichete care conține numai informații sumare, iar eticheta nu va face obiectul unui control normativ înainte de introducerea articolului respectiv pe piață și comercializarea acestuia între statele membre; întrucât, nefiind necesară o autorizație pentru produse, nu va avea loc nicio evaluare pentru a se determina dacă eficacitatea produsului corespunde afirmațiilor de pe etichetă; |
| --- | --- |

AM.

întrucât, potrivit propunerii Comisiei, va fi obligatorie aplicarea pe articolele tratate a unei etichete care conține numai informații sumare, iar eticheta nu va face obiectul unui control normativ înainte de introducerea articolului respectiv pe piață și comercializarea acestuia între statele membre; întrucât, nefiind necesară o autorizație pentru produse, nu va avea loc nicio evaluare pentru a se determina dacă eficacitatea produsului corespunde afirmațiilor de pe etichetă;

| AN. | întrucât această situație nu asigură un nivel suficient de ridicat de protecție a sănătății umane și a mediului și nici nu asigură condiții de concurență echitabile pentru întreprinderile din Uniune și cele din afara UE, |
| --- | --- |

AN.

întrucât această situație nu asigură un nivel suficient de ridicat de protecție a sănătății umane și a mediului și nici nu asigură condiții de concurență echitabile pentru întreprinderile din Uniune și cele din afara UE,

| 1. | consideră că proiectul de regulament de punere în aplicare al Comisiei nu este coerent cu legislația Uniunii, deoarece nu este compatibil cu scopul și conținutul Directivei 98/8/CE și ale Regulamentului (UE) nr. 528/2012; |
| --- | --- |

1.

| 2. | consideră, având în vedere:






  (a) | proprietățile nocive ale substanței carbendazim, |
| --- | --- | --- |

2.

(a)

proprietățile nocive ale substanței carbendazim,

| (b) | efectele acesteia asupra mediului, precum și lipsa unor măsuri de gestionare a riscurilor, conform documentelor însoțitoare, |
| --- | --- |

(b)

efectele acesteia asupra mediului, precum și lipsa unor măsuri de gestionare a riscurilor, conform documentelor însoțitoare,

| (c) | lipsa unor date care să permită formularea unei concluzii certe privind faptul că nu există alternative adecvate, |
| --- | --- |

(c)

lipsa unor date care să permită formularea unei concluzii certe privind faptul că nu există alternative adecvate,

| (d) | cei șapte ani care au trecut de la prezentarea rapoartelor de evaluare și |
| --- | --- |

(d)

cei șapte ani care au trecut de la prezentarea rapoartelor de evaluare și

| (e) | lipsa coerenței între deciziile Comisiei privind utilizarea substanței carbendazim în tipurile de produse 7, 9 și 10,
  că proiectul de regulament de punere în aplicare al Comisiei privind aprobarea substanței carbendazim ca substanță activă existentă destinată utilizării în produsele biocide pentru tipurile de produse 7 și 10, chiar și pentru o perioadă scurtă de trei ani, nu este o măsură proporțională, având în vedere riscul inacceptabil pe care îl prezintă această substanță pentru sănătatea umană și pentru mediu, iar Comisia ar fi trebuit să ajungă la concluzia că există un risc inacceptabil, deoarece utilizarea substanței carbendazim într-un produs dă naștere în continuare unor preocupări; |
| --- | --- |

(e)

lipsa coerenței între deciziile Comisiei privind utilizarea substanței carbendazim în tipurile de produse 7, 9 și 10,

că proiectul de regulament de punere în aplicare al Comisiei privind aprobarea substanței carbendazim ca substanță activă existentă destinată utilizării în produsele biocide pentru tipurile de produse 7 și 10, chiar și pentru o perioadă scurtă de trei ani, nu este o măsură proporțională, având în vedere riscul inacceptabil pe care îl prezintă această substanță pentru sănătatea umană și pentru mediu, iar Comisia ar fi trebuit să ajungă la concluzia că există un risc inacceptabil, deoarece utilizarea substanței carbendazim într-un produs dă naștere în continuare unor preocupări;

| 3. | consideră că informațiile prezentate de Comisie în proiectul său de regulament de punere în aplicare nu sunt suficiente pentru a-i permite Parlamentului să-și exercite în mod corespunzător competența de control; |
| --- | --- |

3.

| 4. | invită Comisia să-și retragă proiectul de regulament de punere în aplicare și să prezinte comisiei un nou proiect, în care să propună neaprobarea substanței carbendazim ca substanță activă destinată utilizării în produsele biocide pentru tipurile de produse 7 și 10; |
| --- | --- |

4.

| 5. | repetă că, deși rapoartele de evaluare au fost prezentate înainte de 1 septembrie 2013, autorizarea unei substanțe clasificate ca substanță mutagenă 1B, toxică pentru reproducere 1B și cu posibile efecte de perturbator endocrin prezintă riscuri inacceptabile pentru sănătatea umană în legătură cu utilizările avute în vedere; |
| --- | --- |

5.

| 6. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

6.

---

(1)  JO L 123, 24.4.1998, p. 1.

(2)  JO L 167, 27.6.2012, p. 1.

(3)  JO L 55, 28.2.2011, p. 13.

(4)  Regulamentul (CE) nr. 1272/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 decembrie 2008 privind clasificarea, etichetarea și ambalarea substanțelor și a amestecurilor, de modificare și de abrogare a Directivelor 67/548/CEE și 1999/45/CE, precum și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1907/2006 (JO L 353, 31.12.2008, p. 1).

(5)  Morinaga, H. et al., „A Benzimidazole Fungicide, Benomyl, and Its Metabolite, Carbendazim, Induce Aromatase Activity in a Human Ovarian Granulose-Like Tumor Cell Line (KGN)”, Endocrinology 2004, 145(4):1860–1869; Kim, D-J. et al., „Benomyl induction of brain aromatase and toxic effects in the zebrafish embryo”, Journal of Applied Toxicology 2009, 29:289–294; Goldman, J.M. et al., „Effects of the benomyl metabolite, carbendazim, on the hypothalamic-pituitary reproductive axis in the male rat”, Toxicology 1989, 57(2): 173-182; Jiang, J. et al, „Carbendazim has the potential to induce oxidative stress, apoptosis, immunotoxicity and endocrine disruption during zebrafish larvae development”, Toxicology in Vitro 2015, 29(7):1473-1481; Singh, S., Singh, N., Kumar, V. et al., „Toxicity, monitoring and biodegradation of the fungicide carbendazim”, Environmental Chemistry Letters 2016, 14: 317–329; Jin, C., Zeng, Z., Wang, C., Luo, T., Wang, S., Zhou, J., Ni, Y., Fu, Z., Jin, Y., „Insights into a Possible Mechanism Underlying the Connection of Carbendazim-Induced Lipid Metabolism Disorder and Gut Microbiota Dysbiosis in Mice”, Toxicological Sciences 2018, 166(2): 382-393; Durand, P., Martin, G., Blondet, A., Gilleron, J., Carette, D., Janczarski, S., Christin, E., Pointis, G., Perrard, M.H., „Effects of low doses of carbendazim or iprodione either separately or in mixture on the pubertal rat seminiferous epithelium: An ex vivo study”, Toxicology In Vitro 2017, 45(3):366-373; Jin, Y., Zeng, Z., Wu, Y., Zhang, S., Fu, Z., „Oral Exposure of Mice to Carbendazim Induces Hepatic Lipid Metabolism Disorder and Gut Microbiota Dysbiosis”, Toxicological Sciences 2015, 147(1):116-26; Rama, E.M., Bortolan, S., Vieira, M.L., Gerardin, D.C., Moreira, E.G., „Reproductive and possible hormonal effects of carbendazim”, Regulatory Toxicology and Pharmacology 2014, 69(3):476-486.

(6)  Avizul Comitetului pentru produse biocide din 10 decembrie 2019 privind cererea de aprobare a substanței active: Carbendazim, tipul de produs: 7; Avizul Comitetului pentru produse biocide din 27 februarie 2019 privind cererea de aprobare a substanței active: Carbendazim, tipul de produs: 9; Avizul Comitetului pentru produse biocide din 10 decembrie 2019 privind cererea de aprobare a substanței active: Carbendazim, tipul de produs: 10. https://echa.europa.eu/ro/regulations/biocidal-products-regulation/approval-of-active-substances/bpc-opinions-on-active-substance-approval?diss=true&search_criteria_ecnumber=234-232-0&search_criteria_casnumber=10605-21-7&search_criteria_name=Carbendazim

(7)  Avizele Comitetului pentru produse biocide privind tipurile de produse 7 și 10, p. 14.

(8)  https://www.umweltbundesamt.de/sites/default/files/medien/479/ publikationen/texte_169-2020_belastung_der_umwelt_mit_bioziden_realistischer_erfassen_-_schwerpunkt_eintraege_ueber_klaeranlagen.pdf

(9)  Merel, S., Benzing, S., Gleiser, C., Di Napoli-Davis, G., Zwiener, C., „Occurrence and overlooked sources of the biocide carbendazim in wastewater and surface water”, Environmental Pollution 2018, 239:512-521.

(10)  A se vedea cauza T-837/16, Suedia / Comisia, ECLI:EU:T:2019:144, punctul 69.

---

| 20.10.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 425/98 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 425/98

---

P9_TA(2020)0327

Bilanțul alegerilor europene

Rezoluția Parlamentului European din 26 noiembrie 2020 referitoare la bilanțul alegerilor europene (2020/2088(INI))

(2021/C 425/11)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE), în special articolele 10, 14 și articolul 17 alineatul (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE), în special articolele 10, 14 și articolul 17 alineatul (7),

| — | având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), în special articolele 20 și 22, |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), în special articolele 20 și 22,

| — | având în vedere Carta Drepturilor Fundamentale a Uniunii Europene, în special articolele 21, 39 și 52 alineatul (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta Drepturilor Fundamentale a Uniunii Europene, în special articolele 21, 39 și 52 alineatul (1),

| — | având în vedere Declarația cu privire la articolul 17 alineatele (6) și (7) din Tratatul privind Uniunea Europeană, anexată la Actul final al Conferinței interguvernamentale care a adoptat Tratatul de la Lisabona, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația cu privire la articolul 17 alineatele (6) și (7) din Tratatul privind Uniunea Europeană, anexată la Actul final al Conferinței interguvernamentale care a adoptat Tratatul de la Lisabona,

| — | având în vedere Declarația universală a drepturilor omului, în special articolul 21, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația universală a drepturilor omului, în special articolul 21,

| — | având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice, în special articolul 25, |
| --- | --- |

—

având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice, în special articolul 25,

| — | având în vedere Convenția Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap (CRPD), în special articolul 29, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap (CRPD), în special articolul 29,

| — | având în vedere Pilonul european al drepturilor sociale, în special principiul 1 al acestuia, |
| --- | --- |

—

având în vedere Pilonul european al drepturilor sociale, în special principiul 1 al acestuia,

| — | având în vedere Decizia (UE, Euratom) 2018/994 a Consiliului din 13 iulie 2018 de modificare a Actului privind alegerea membrilor Parlamentului European prin vot universal direct, anexat la Decizia 76/787/CECO, CEE, Euratom a Consiliului din 20 septembrie 1976 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia (UE, Euratom) 2018/994 a Consiliului din 13 iulie 2018 de modificare a Actului privind alegerea membrilor Parlamentului European prin vot universal direct, anexat la Decizia 76/787/CECO, CEE, Euratom a Consiliului din 20 septembrie 1976 (1),

| — | având în vedere Decizia (UE) 2018/937 a Consiliului European din 28 iunie 2018 de stabilire a componenței Parlamentului European (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia (UE) 2018/937 a Consiliului European din 28 iunie 2018 de stabilire a componenței Parlamentului European (2),

| — | având în vedere Decizia (UE, Euratom) 2018/767 a Consiliului din 22 mai 2018 de stabilire a perioadei pentru cea de a noua alegere a reprezentanților în Parlamentul European prin vot universal direct (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia (UE, Euratom) 2018/767 a Consiliului din 22 mai 2018 de stabilire a perioadei pentru cea de a noua alegere a reprezentanților în Parlamentul European prin vot universal direct (3),

| — | având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) 2018/673 al Parlamentului European și al Consiliului din 3 mai 2018 de modificare a Regulamentului (UE, Euratom) nr. 1141/2014 privind statutul și finanțarea partidelor politice europene și a fundațiilor politice europene (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) 2018/673 al Parlamentului European și al Consiliului din 3 mai 2018 de modificare a Regulamentului (UE, Euratom) nr. 1141/2014 privind statutul și finanțarea partidelor politice europene și a fundațiilor politice europene (4),

| — | având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) 2019/493 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 martie 2019 de modificare a Regulamentului (UE, Euratom) nr. 1141/2014 în ceea ce privește o procedură de verificare cu privire la încălcări ale normelor privind protecția datelor cu caracter personal în contextul alegerilor pentru Parlamentul European (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) 2019/493 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 martie 2019 de modificare a Regulamentului (UE, Euratom) nr. 1141/2014 în ceea ce privește o procedură de verificare cu privire la încălcări ale normelor privind protecția datelor cu caracter personal în contextul alegerilor pentru Parlamentul European (5),

| — | având în vedere Acordul-cadru privind relațiile dintre Parlamentul European și Comisia Europeană, astfel cum a fost modificat (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul-cadru privind relațiile dintre Parlamentul European și Comisia Europeană, astfel cum a fost modificat (6),

| — | având în vedere rezoluția sa din 11 noiembrie 2015 referitoare la reforma legislației electorale a Uniunii Europene (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 11 noiembrie 2015 referitoare la reforma legislației electorale a Uniunii Europene (7),

| — | având în vedere rezoluția sa din 16 februarie 2017 referitoare la îmbunătățirea funcționării Uniunii Europene valorificând potențialul Tratatului de la Lisabona (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 16 februarie 2017 referitoare la îmbunătățirea funcționării Uniunii Europene valorificând potențialul Tratatului de la Lisabona (8),

| — | având în vedere rezoluția sa din 16 februarie 2017 referitoare la posibile evoluții și ajustări ale structurii instituționale actuale a Uniunii Europene (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 16 februarie 2017 referitoare la posibile evoluții și ajustări ale structurii instituționale actuale a Uniunii Europene (9),

| — | având în vedere rezoluția sa din 18 aprilie 2018 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului de stabilire a perioadei pentru cea de a noua alegere a reprezentanților în Parlamentul European prin vot universal direct (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 18 aprilie 2018 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului de stabilire a perioadei pentru cea de a noua alegere a reprezentanților în Parlamentul European prin vot universal direct (10),

| — | având în vedere rezoluția sa din 7 februarie 2018 privind componența Parlamentului European (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 7 februarie 2018 privind componența Parlamentului European (11),

| — | având în vedere decizia sa din 16 iulie 2019 privind alegerea Președintelui Comisiei (12), |
| --- | --- |

—

având în vedere decizia sa din 16 iulie 2019 privind alegerea Președintelui Comisiei (12),

| — | având în vedere rezoluția sa din 10 octombrie 2019 referitoare la ingerințele electorale externe și dezinformarea în procesele democratice naționale și europene (13), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 10 octombrie 2019 referitoare la ingerințele electorale externe și dezinformarea în procesele democratice naționale și europene (13),

| — | având în vedere rezoluția sa din 13 februarie 2019 referitoare la stadiul dezbaterii privind viitorul Europei (14), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 13 februarie 2019 referitoare la stadiul dezbaterii privind viitorul Europei (14),

| — | având în vedere decizia sa din 18 iunie 2020 privind constituirea și stabilirea responsabilităților, a componenței numerice și a duratei mandatului Comisiei speciale privind ingerințele externe în toate procesele democratice din cadrul Uniunii Europene, inclusiv privind dezinformarea (15), |
| --- | --- |

—

având în vedere decizia sa din 18 iunie 2020 privind constituirea și stabilirea responsabilităților, a componenței numerice și a duratei mandatului Comisiei speciale privind ingerințele externe în toate procesele democratice din cadrul Uniunii Europene, inclusiv privind dezinformarea (15),

| — | având în vedere raportul de informare al Comitetului Economic și Social European din 20 martie 2019 pe tema „Drepturile efective ale persoanelor cu handicap de a vota la alegerile pentru Parlamentul European”, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul de informare al Comitetului Economic și Social European din 20 martie 2019 pe tema „Drepturile efective ale persoanelor cu handicap de a vota la alegerile pentru Parlamentul European”,

| — | având în vedere activitatea Uniunii Interparlamentare privind egalitatea de gen, în special planul său de acțiune pentru parlamente care țin seama de dimensiunea de gen, |
| --- | --- |

—

având în vedere activitatea Uniunii Interparlamentare privind egalitatea de gen, în special planul său de acțiune pentru parlamente care țin seama de dimensiunea de gen,

| — | având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri constituționale (A9-0211/2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri constituționale (A9-0211/2020),

| A. | întrucât alegerile europene din 2019 au înregistrat cea mai mare prezență la vot din ultimii 20 de ani, de 50,66 % (o creștere de opt puncte procentuale în comparație cu 2014), transmițând un semnal pozitiv că interesul cetățenilor europeni pentru evoluțiile de la nivelul UE este în creștere și că ei consideră că legislația UE le influențează viața de zi cu zi; întrucât această cifră ascunde totuși diferențele mari dintre statele membre, rata absenteismului a rămas ridicată și, prin urmare, trebuie depuse eforturi pentru a crește participarea la alegerile europene; |
| --- | --- |

A.

întrucât alegerile europene din 2019 au înregistrat cea mai mare prezență la vot din ultimii 20 de ani, de 50,66 % (o creștere de opt puncte procentuale în comparație cu 2014), transmițând un semnal pozitiv că interesul cetățenilor europeni pentru evoluțiile de la nivelul UE este în creștere și că ei consideră că legislația UE le influențează viața de zi cu zi; întrucât această cifră ascunde totuși diferențele mari dintre statele membre, rata absenteismului a rămas ridicată și, prin urmare, trebuie depuse eforturi pentru a crește participarea la alegerile europene;

| B. | întrucât rezultatele sondajului Eurobarometru comandat de Parlamentul European după alegerile europene din 2019 demonstrează că starea economiei și a mediului au fost cele două priorități principale pentru alegători, ceea ce indică clar că cetățenii care au participat la alegerile europene doresc intensificarea acțiunilor la nivelul UE în aceste două domenii de politică, care intră în sfera competențelor partajate între UE și autoritățile naționale (16); |
| --- | --- |

B.

întrucât rezultatele sondajului Eurobarometru comandat de Parlamentul European după alegerile europene din 2019 demonstrează că starea economiei și a mediului au fost cele două priorități principale pentru alegători, ceea ce indică clar că cetățenii care au participat la alegerile europene doresc intensificarea acțiunilor la nivelul UE în aceste două domenii de politică, care intră în sfera competențelor partajate între UE și autoritățile naționale (16);

| C. | întrucât alegerea potrivită a unui sistem electoral creează mediul adecvat pentru ca cetățenii să creadă în dreptul lor democratic fundamental de a-și vota reprezentanții democratici și, totodată, pentru ca reprezentanții politici să-și asculte alegătorii și să le reprezinte interesele și, prin urmare, generează autoeficacitate în rândul cetățenilor; |
| --- | --- |

C.

întrucât alegerea potrivită a unui sistem electoral creează mediul adecvat pentru ca cetățenii să creadă în dreptul lor democratic fundamental de a-și vota reprezentanții democratici și, totodată, pentru ca reprezentanții politici să-și asculte alegătorii și să le reprezinte interesele și, prin urmare, generează autoeficacitate în rândul cetățenilor;

| D. | întrucât, potrivit sondajului Eurobarometru, rata de participare crescută la vot s-a datorat, în parte, participării în mai mare măsură a tinerilor, deși persoanele cu vârsta de peste 40 de ani continuă să participe într-o măsură mult mai mare la vot; întrucât peste 50 % din tineri votează din simțul datoriei civice și ca reacție la urgența climatică; |
| --- | --- |

D.

întrucât, potrivit sondajului Eurobarometru, rata de participare crescută la vot s-a datorat, în parte, participării în mai mare măsură a tinerilor, deși persoanele cu vârsta de peste 40 de ani continuă să participe într-o măsură mult mai mare la vot; întrucât peste 50 % din tineri votează din simțul datoriei civice și ca reacție la urgența climatică;

| E. | întrucât implicarea permanentă a societății civile a jucat un rol crucial în crearea unui discurs pro-european înaintea alegerilor europene; |
| --- | --- |

E.

întrucât implicarea permanentă a societății civile a jucat un rol crucial în crearea unui discurs pro-european înaintea alegerilor europene;

| F. | întrucât prezența mai ridicată la vot a avut de-a face și cu faptul că partidele pro-europene au înregistrat un avans datorită voturilor primite de la generațiile tinere, care au contribuit la majoritatea pro-europeană din Parlamentul European, dar ar trebui luate ca un avertisment rezultatele euroscepticilor, populiștilor și mișcărilor naționaliste, care amenință proiectul de integrare al UE; |
| --- | --- |

F.

întrucât prezența mai ridicată la vot a avut de-a face și cu faptul că partidele pro-europene au înregistrat un avans datorită voturilor primite de la generațiile tinere, care au contribuit la majoritatea pro-europeană din Parlamentul European, dar ar trebui luate ca un avertisment rezultatele euroscepticilor, populiștilor și mișcărilor naționaliste, care amenință proiectul de integrare al UE;

| G. | întrucât prezența mai mare la vot este și un semn că cetățenii UE doresc ca UE să acționeze rapid, democratic și efectiv în chestiuni importante, cum ar fi ocuparea forței de muncă, costul vieții, dumpingul social, schimbările climatice, migrația, protecția drepturilor fundamentale și democratizarea; |
| --- | --- |

G.

întrucât prezența mai mare la vot este și un semn că cetățenii UE doresc ca UE să acționeze rapid, democratic și efectiv în chestiuni importante, cum ar fi ocuparea forței de muncă, costul vieții, dumpingul social, schimbările climatice, migrația, protecția drepturilor fundamentale și democratizarea;

| H. | întrucât este nevoie să ne folosim de toate mijloacele de comunicare cu mai multă eficiență și proactivitate, inclusiv de tehnologia digitală, pentru a promova o legătură puternică între deciziile politice luate la nivelul UE și sentimentul alegătorilor că au o conexiune cu instituțiile UE; |
| --- | --- |

H.

întrucât este nevoie să ne folosim de toate mijloacele de comunicare cu mai multă eficiență și proactivitate, inclusiv de tehnologia digitală, pentru a promova o legătură puternică între deciziile politice luate la nivelul UE și sentimentul alegătorilor că au o conexiune cu instituțiile UE;

| I. | întrucât, deși egalitatea de gen în rândul deputaților Parlamentului European s-a îmbunătățit (femei în procent de 41 % în 2019 față de 37 % în 2014), Parlamentul nu este încă echilibrat din punctul de vedere al genului; întrucât aceste cifre ascund diferențele majore dintre statele membre și numeroasele provocări care mai trebuie biruite pentru realizarea parității de gen; |
| --- | --- |

I.

întrucât, deși egalitatea de gen în rândul deputaților Parlamentului European s-a îmbunătățit (femei în procent de 41 % în 2019 față de 37 % în 2014), Parlamentul nu este încă echilibrat din punctul de vedere al genului; întrucât aceste cifre ascund diferențele majore dintre statele membre și numeroasele provocări care mai trebuie biruite pentru realizarea parității de gen;

| J. | întrucât Ursula von der Leyen este prima femeie care ocupă funcția de Președinte al Comisiei Europene; întrucât 13 dintre comisari sunt femei, reprezentând cea mai mare proporție de comisare din istorie; |
| --- | --- |

J.

întrucât Ursula von der Leyen este prima femeie care ocupă funcția de Președinte al Comisiei Europene; întrucât 13 dintre comisari sunt femei, reprezentând cea mai mare proporție de comisare din istorie;

| K. | întrucât societatea diversă și multiculturală a Europei trebuie să fie mai bine reprezentată în Parlamentul European; |
| --- | --- |

K.

întrucât societatea diversă și multiculturală a Europei trebuie să fie mai bine reprezentată în Parlamentul European;

| L. | întrucât 15 state membre limitează încă drepturile de vot ale persoanelor cu dizabilități, împiedicând astfel participarea relevantă și reprezentarea acestor cetățeni în procesele democratice; întrucât, ca o consecință a normelor naționale, aproximativ 800 000 de cetățeni ai UE nu și-au putut exercita dreptul de vot la ultimele alegeri europene din cauza dizabilităților sau a problemelor lor de sănătate mintală; |
| --- | --- |

L.

întrucât 15 state membre limitează încă drepturile de vot ale persoanelor cu dizabilități, împiedicând astfel participarea relevantă și reprezentarea acestor cetățeni în procesele democratice; întrucât, ca o consecință a normelor naționale, aproximativ 800 000 de cetățeni ai UE nu și-au putut exercita dreptul de vot la ultimele alegeri europene din cauza dizabilităților sau a problemelor lor de sănătate mintală;

| M. | întrucât schimbările demografice și procesul de îmbătrânire a societăților noastre sunt factori care vor conduce la creșterea numărului de persoane care locuiesc în centre de îngrijiri de lungă durată și în spitale; întrucât ar trebui să se încurajeze aplicarea pe scară mai largă a măsurilor specifice și oficiale adoptate în numeroase state membre în beneficiul acestor persoane; |
| --- | --- |

M.

întrucât schimbările demografice și procesul de îmbătrânire a societăților noastre sunt factori care vor conduce la creșterea numărului de persoane care locuiesc în centre de îngrijiri de lungă durată și în spitale; întrucât ar trebui să se încurajeze aplicarea pe scară mai largă a măsurilor specifice și oficiale adoptate în numeroase state membre în beneficiul acestor persoane;

| N. | întrucât termenul de înscriere pe listele electorale variază semnificativ între statele membre, de la 90 de zile la 3 zile înainte de data alegerilor; întrucât Raportul de informare al CESE privind drepturile efective ale persoanelor cu handicap de a vota la alegerile europene recomandă închiderea listelor electorale cu cel mult două săptămâni înainte de ziua alegerilor; |
| --- | --- |

N.

întrucât termenul de înscriere pe listele electorale variază semnificativ între statele membre, de la 90 de zile la 3 zile înainte de data alegerilor; întrucât Raportul de informare al CESE privind drepturile efective ale persoanelor cu handicap de a vota la alegerile europene recomandă închiderea listelor electorale cu cel mult două săptămâni înainte de ziua alegerilor;

| O. | întrucât, potrivit raportului comun al Federației europene a organizațiilor naționale care lucrează cu persoanele fără adăpost (FEANTSA) și al Fundației „Abbé-Pierre” (17), în Uniunea Europeană există 700 000 de persoane fără adăpost și aproape 9 milioane de gospodării cu condiții improprii de locuit; întrucât această cifră a crescut cu 70 % într-un interval de 10 ani; întrucât persoanele fără adăpost se confruntă cu mari dificultăți în ceea ce privește participarea la vot; |
| --- | --- |

O.

întrucât, potrivit raportului comun al Federației europene a organizațiilor naționale care lucrează cu persoanele fără adăpost (FEANTSA) și al Fundației „Abbé-Pierre” (17), în Uniunea Europeană există 700 000 de persoane fără adăpost și aproape 9 milioane de gospodării cu condiții improprii de locuit; întrucât această cifră a crescut cu 70 % într-un interval de 10 ani; întrucât persoanele fără adăpost se confruntă cu mari dificultăți în ceea ce privește participarea la vot;

| P. | întrucât reforma Actului electoral din 1976, astfel cum a fost adoptată de Parlamentul European în rezoluția sa legislativă din 4 iulie 2018 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului de modificare a Actului privind alegerea membrilor Parlamentului European prin vot universal direct, anexat la Decizia 76/787/CECO, CEE, Euratom a Consiliului din 20 septembrie 1976 (18), nu este încă pe deplin ratificată de trei state membre; |
| --- | --- |

P.

întrucât reforma Actului electoral din 1976, astfel cum a fost adoptată de Parlamentul European în rezoluția sa legislativă din 4 iulie 2018 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului de modificare a Actului privind alegerea membrilor Parlamentului European prin vot universal direct, anexat la Decizia 76/787/CECO, CEE, Euratom a Consiliului din 20 septembrie 1976 (18), nu este încă pe deplin ratificată de trei state membre;

| Q. | întrucât Parlamentul ar trebui să își susțină mai ferm propunerile de modificare a Actului electoral, care mai trebuie ratificate de unele state membre, și să militeze pentru norme electorale europene unificate; |
| --- | --- |

Q.

întrucât Parlamentul ar trebui să își susțină mai ferm propunerile de modificare a Actului electoral, care mai trebuie ratificate de unele state membre, și să militeze pentru norme electorale europene unificate;

| R. | întrucât rezultatul alegerilor europene din 2019 a dus la apariția unei noi majorități parlamentare alcătuite din diferite grupuri politice cu o identitate pro-europeană clară; |
| --- | --- |

R.

întrucât rezultatul alegerilor europene din 2019 a dus la apariția unei noi majorități parlamentare alcătuite din diferite grupuri politice cu o identitate pro-europeană clară;

| S. | întrucât în urma alegerilor din 2019 nu a fost ales un Președinte al Comisiei din rândul diferiților candidați cap de listă, deoarece Consiliul s-a opus, lucru ce a scăzut încrederea în acest proces; întrucât alegerea Președintelui Comisiei depinde de asigurarea sprijinului majorității deputaților în Parlamentul European; întrucât numai unii dintre cetățenii UE care au participat la alegerile europene au avut convingerea că votul lor poate avea un impact real în procesul de alegere a Președintelui Comisiei Europene, lucru ce evidențiază faptul că cetățenii UE trebuie sensibilizați la acest proces; |
| --- | --- |

S.

întrucât în urma alegerilor din 2019 nu a fost ales un Președinte al Comisiei din rândul diferiților candidați cap de listă, deoarece Consiliul s-a opus, lucru ce a scăzut încrederea în acest proces; întrucât alegerea Președintelui Comisiei depinde de asigurarea sprijinului majorității deputaților în Parlamentul European; întrucât numai unii dintre cetățenii UE care au participat la alegerile europene au avut convingerea că votul lor poate avea un impact real în procesul de alegere a Președintelui Comisiei Europene, lucru ce evidențiază faptul că cetățenii UE trebuie sensibilizați la acest proces;

| T. | întrucât procesul candidaților cap de listă nu este încă dezvoltat pe deplin; întrucât acest proces duce lipsă, printre altele, de posibilitatea ca acești candidați să fie candidați oficiali, lucru ce ar face posibil ca toți alegătorii europeni să își voteze candidatul cap de listă pe care îl preferă și să știe cine sunt candidații la președinția Comisiei și cum au fost ei selectați de partidele politice europene; întrucât Parlamentul a menționat această chestiune în decizia sa din 7 februarie 2018 referitoare la revizuirea Acordului-cadru privind relațiile dintre Parlamentul European și Comisia Europeană (19); |
| --- | --- |

T.

întrucât procesul candidaților cap de listă nu este încă dezvoltat pe deplin; întrucât acest proces duce lipsă, printre altele, de posibilitatea ca acești candidați să fie candidați oficiali, lucru ce ar face posibil ca toți alegătorii europeni să își voteze candidatul cap de listă pe care îl preferă și să știe cine sunt candidații la președinția Comisiei și cum au fost ei selectați de partidele politice europene; întrucât Parlamentul a menționat această chestiune în decizia sa din 7 februarie 2018 referitoare la revizuirea Acordului-cadru privind relațiile dintre Parlamentul European și Comisia Europeană (19);

| U. | întrucât sistemul candidaților cap de listă trebuie să fie îmbunătățit urgent printr-o reflecție în profunzime în cadrul Conferinței privind viitorul Europei, ținând seama de caracterul proporțional al sistemului electoral european, și trebuie să fie gata de aplicare la următoarele alegeri europene din 2024; întrucât această reflecție ar trebui să privească inclusiv rolul politic de facto al Comisiei și al Președintelui său, precum și orice modificare aferentă a procesului decizional al Uniunii; |
| --- | --- |

U.

întrucât sistemul candidaților cap de listă trebuie să fie îmbunătățit urgent printr-o reflecție în profunzime în cadrul Conferinței privind viitorul Europei, ținând seama de caracterul proporțional al sistemului electoral european, și trebuie să fie gata de aplicare la următoarele alegeri europene din 2024; întrucât această reflecție ar trebui să privească inclusiv rolul politic de facto al Comisiei și al Președintelui său, precum și orice modificare aferentă a procesului decizional al Uniunii;

| V. | întrucât faptul că doar 8 % din cei care au răspuns la sondaj au declarat că au votat la ultimele alegeri pentru a influența alegerea următorului Președinte al Comisiei Europene (20) reliefează că procesul de selecție a Președintelui Comisiei Europene trebuie lămurit urgent și trebuie să devină mai transparent pentru alegători; |
| --- | --- |

V.

întrucât faptul că doar 8 % din cei care au răspuns la sondaj au declarat că au votat la ultimele alegeri pentru a influența alegerea următorului Președinte al Comisiei Europene (20) reliefează că procesul de selecție a Președintelui Comisiei Europene trebuie lămurit urgent și trebuie să devină mai transparent pentru alegători;

| W. | întrucât propunerile instituționale cum ar fi listele transnaționale, menționate de Parlament în rezoluția sa din 7 februarie 2018 referitoare la componența Parlamentului European, plasarea partidelor și a mișcărilor politice europene într-o poziție mai centrală în alegerile europene, transformarea Consiliului într-o a doua cameră legislativă a Uniunii, așa cum a propus în rezoluția sa din 16 februarie 2017 referitoare la posibile evoluții și ajustări ale structurii instituționale actuale a Uniunii Europene sau introducerea posibilității ca partidele și mișcările politice europene să formeze coaliții preelectorale ar putea contribui la transformarea alegerilor europene într-un scrutin european unic, spre deosebire de situația actuală, în care aceste alegeri sunt o colecție de 27 de alegeri naționale separate; |
| --- | --- |

W.

întrucât propunerile instituționale cum ar fi listele transnaționale, menționate de Parlament în rezoluția sa din 7 februarie 2018 referitoare la componența Parlamentului European, plasarea partidelor și a mișcărilor politice europene într-o poziție mai centrală în alegerile europene, transformarea Consiliului într-o a doua cameră legislativă a Uniunii, așa cum a propus în rezoluția sa din 16 februarie 2017 referitoare la posibile evoluții și ajustări ale structurii instituționale actuale a Uniunii Europene sau introducerea posibilității ca partidele și mișcările politice europene să formeze coaliții preelectorale ar putea contribui la transformarea alegerilor europene într-un scrutin european unic, spre deosebire de situația actuală, în care aceste alegeri sunt o colecție de 27 de alegeri naționale separate;

| X. | întrucât procesul de examinare a declarațiilor de interese și audierile comisarilor desemnați de Parlamentul European au reprezentat un pas important în creșterea gradului de responsabilitate a Comisiei față de Parlament și față de public, în general; întrucât acest proces poate și ar trebui să fie îmbunătățit mai mult în viitor; |
| --- | --- |

X.

întrucât procesul de examinare a declarațiilor de interese și audierile comisarilor desemnați de Parlamentul European au reprezentat un pas important în creșterea gradului de responsabilitate a Comisiei față de Parlament și față de public, în general; întrucât acest proces poate și ar trebui să fie îmbunătățit mai mult în viitor;

| Y. | întrucât procesele democratice, atât de la nivelul statelor membre, cât și de la nivelul UE, au fost luate drept țintă de puteri străine, uneori în asociere cu actori interni, pentru a influența rezultatul alegerilor și a șubrezi Uniunea; întrucât mecanismele instituite de instituțiile UE, cum ar fi codul de bune practici împotriva dezinformării și sistemul de alertă rapidă pentru alegeri, au contribuit la reducerea ingerințelor externe în timpul campaniei electorale; |
| --- | --- |

Y.

întrucât procesele democratice, atât de la nivelul statelor membre, cât și de la nivelul UE, au fost luate drept țintă de puteri străine, uneori în asociere cu actori interni, pentru a influența rezultatul alegerilor și a șubrezi Uniunea; întrucât mecanismele instituite de instituțiile UE, cum ar fi codul de bune practici împotriva dezinformării și sistemul de alertă rapidă pentru alegeri, au contribuit la reducerea ingerințelor externe în timpul campaniei electorale;

| Z. | întrucât solicitările Comisiei către platformele de comunicare socială înainte de alegeri au creat confuzie și au avut consecințe nedorite, cum ar fi interzicerea publicității politice la nivel european, care este unul dintre principalele instrumente prin care partidele politice europene pot fi identificate și recunoscute de alegători în campaniile electorale pentru alegerile europene; întrucât, în special în această privință, instituțiile ar trebui să conceapă o abordare interinstituțională care să aibă un impact pozitiv asupra securității și stabilității procesului electoral; întrucât codul de bune practici are un caracter pur voluntar și se concentrează pe transparență, și nu pe limite reale, cum ar fi publicitatea politică țintită; |
| --- | --- |

Z.

întrucât solicitările Comisiei către platformele de comunicare socială înainte de alegeri au creat confuzie și au avut consecințe nedorite, cum ar fi interzicerea publicității politice la nivel european, care este unul dintre principalele instrumente prin care partidele politice europene pot fi identificate și recunoscute de alegători în campaniile electorale pentru alegerile europene; întrucât, în special în această privință, instituțiile ar trebui să conceapă o abordare interinstituțională care să aibă un impact pozitiv asupra securității și stabilității procesului electoral; întrucât codul de bune practici are un caracter pur voluntar și se concentrează pe transparență, și nu pe limite reale, cum ar fi publicitatea politică țintită;

| AA. | întrucât partidele și fundațiile politice europene sunt factori de facilitare a unei dezbateri politice europene reușite, atât în timpul, cât și în afara alegerilor europene, și ar trebui să devină mai vizibile; întrucât, în virtutea acestui rol important, partidele și fundațiile politice europene ar trebui să asigure o transparență financiară maximă a fondurilor pe care le gestionează, în special a fondurilor provenite din bugetul UE; |
| --- | --- |

AA.

întrucât partidele și fundațiile politice europene sunt factori de facilitare a unei dezbateri politice europene reușite, atât în timpul, cât și în afara alegerilor europene, și ar trebui să devină mai vizibile; întrucât, în virtutea acestui rol important, partidele și fundațiile politice europene ar trebui să asigure o transparență financiară maximă a fondurilor pe care le gestionează, în special a fondurilor provenite din bugetul UE;

| AB. | întrucât partidele politice europene se confruntă cu diverse restricții de desfășurare a campaniilor electorale în timpul alegerilor europene, inclusiv cu limitarea posibilității de a finanța campanii și activități comune cu partidele naționale care le sunt membre, și nu au voie să facă campanie pentru referendumurile naționale asupra chestiunilor europene; |
| --- | --- |

AB.

întrucât partidele politice europene se confruntă cu diverse restricții de desfășurare a campaniilor electorale în timpul alegerilor europene, inclusiv cu limitarea posibilității de a finanța campanii și activități comune cu partidele naționale care le sunt membre, și nu au voie să facă campanie pentru referendumurile naționale asupra chestiunilor europene;

| AC. | întrucât apariția unor partide și mișcări politice noi înaintea alegerilor europene a demonstrat interesul cetățenilor pentru inovarea politică; |
| --- | --- |

AC.

întrucât apariția unor partide și mișcări politice noi înaintea alegerilor europene a demonstrat interesul cetățenilor pentru inovarea politică;

| AD. | întrucât normele naționale divergente pentru constituirea partidelor și accesul la alegerile europene rămân un obstacol semnificativ în calea inovării politice și a creării unei dezbateri politice paneuropene reale; |
| --- | --- |

AD.

întrucât normele naționale divergente pentru constituirea partidelor și accesul la alegerile europene rămân un obstacol semnificativ în calea inovării politice și a creării unei dezbateri politice paneuropene reale;

| AE. | întrucât s-a raportat că, din cauza organizării înregistrării alegătorilor în Regatul Unit, aproximativ un milion de cetățeni europeni au fost privați de posibilitatea de a-și exercita dreptul de a vota la alegerile europene, |
| --- | --- |

AE.

întrucât s-a raportat că, din cauza organizării înregistrării alegătorilor în Regatul Unit, aproximativ un milion de cetățeni europeni au fost privați de posibilitatea de a-și exercita dreptul de a vota la alegerile europene,

| 1. | salută prezența mai mare la vot la alegerile europene din 2019, care demonstrează că tendința de scădere a prezenței la vot în Europa poate fi inversată, dar, în același timp, își exprimă dezamăgirea față de rata în continuare ridicată a absenteismului și față de faptul că aproape jumătate din totalul alegătorilor eligibili din întreaga UE nu au votat; recunoaște rolul important al campaniilor conduse de instituțiile UE și de organizațiile societății civile pentru a crește rata de participare la vot, în special rolul campaniei Parlamentului „De data asta, votez!”; subliniază că trebuie întreprinse mai multe acțiuni la nivel local, regional, național și european pentru a stimula alegătorii să participe la alegerile europene; este de părere că rata mai mare de participare la vot arată că tot mai mulți cetățeni consideră că UE reprezintă nivelul adecvat de la care trebuie abordate provocările vremurilor noastre, cum ar fi economia și creșterea sustenabilă, schimbările climatice și protecția mediului, inegalitățile sociale și de gen, revoluția digitală, promovarea libertății, a drepturilor omului și a democrației, demografia și preocupările geopolitice precum migrația și politica externă, securitatea și rolul UE în lume; îndeamnă, așadar, toate instituțiile UE să își asume responsabilitatea și să acționeze în conformitate cu mandatul care le-a fost încredințat, direct sau indirect, de cetățeni; |
| --- | --- |

1.

| 2. | este încrezător că prezența alegătorilor la vot își poate continua tendința de creștere dacă alegătorii și candidații au o legătură mai solidă unii cu ceilalți și își asumă mai mult răspunderea unii față de ceilalți și dacă provocările și programele politice de la nivelul UE sunt dezbătute în toate statele membre; |
| --- | --- |

2.

| 3. | salută creșterea substanțială a participării tinerilor la alegeri; solicită din nou Consiliului și Comisiei să țină seama de preocupările tinerilor, care sunt esențiale pentru viața generațiilor viitoare, prin intermediul consultărilor publice și al Conferinței privind viitorul Europei; recomandă statelor membre să reflecteze la armonizarea vârstei minime a alegătorilor, pentru a crește și mai mult gradul de participare a alegătorilor tineri; |
| --- | --- |

3.

| 4. | salută faptul că echilibrul de gen în Parlament s-a îmbunătățit în urma ultimelor alegeri; subliniază totuși că mai sunt necesare îmbunătățiri pentru a realiza un echilibru de gen adevărat în Parlament și recunoaște că există diferențe semnificative între statele membre, de la o pondere de peste 50 % a femeilor alese în Parlamentul European până la a nu fi ales nicio femeie în aceste funcții; solicită statelor membre și instituțiilor Uniunii să ia toate măsurile necesare pentru a promova principiul egalității dintre bărbați și femei în întregul proces electoral; pune accentul, în acest sens, pe importanța listelor electorale echilibrate din punctul de vedere al genului; invită Comisia ca, în cooperare cu Parlamentul și cu alte organisme precum Comisia de la Veneția, să formuleze recomandări adresate statelor membre în vederea creșterii reprezentării femeilor în Parlamentul European și solicită introducerea unor liste de candidați pe care numărul candidaților să fie egal cu numărul candidatelor, de exemplu, prin folosirea „listelor-fermoar” sau a unor metode echivalente, deoarece în multe state membre nu există legi care să asigure paritatea politică la alegeri; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ia act de faptul că doar câțiva deputați din Parlamentului European fac parte din minorități etnice, lingvistice și din alte minorități (21); consideră că combaterea rasismului și eliminarea excluziunii și a discriminării este o datorie care decurge din valorile UE și din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene; subliniază că trebuie depuse mai multe eforturi la nivel național și european pentru ca minoritățile să fie incluse pe liste și alese într-o măsură mai mare și invită statele membre și partidele politice care participă la alegerile europene să adopte măsuri proactive pentru a crește reprezentarea grupurilor subreprezentate; |
| --- | --- |

5.

| 6. | reamintește, în acest context, dificultățile deosebite cu care se confruntă romii în domeniul participării politice, în special în ceea ce privește accesarea procedurilor de înregistrare a alegătorilor, printre altele, din cauză că nu au documente de identitate; invită statele membre să consolideze educația și prezența la vot a alegătorilor romi; |
| --- | --- |

6.

| 7. | observă că se pot face recomandări similare în ceea ce privește exercitarea drepturilor de a alege și a fi aleși ale cetățenilor cu dizabilități; reamintește cu deosebită îngrijorare faptul că, în întreaga Uniune, un număr estimat de 800 000 de cetățeni cu dizabilități nu au putut vota în 2019, din cauza normelor naționale; invită statele membre să intensifice schimbul de bune practici pentru a facilita accesul persoanelor cu dizabilități la secțiile de votare; evidențiază că, pentru alegătorii cu dizabilități, modalitățile practice de vot sunt la fel de importante ca accesul la informații sau accesul la secția de votare; |
| --- | --- |

7.

| 8. | invită statele membre să garanteze faptul că toate persoanele cu drept de vot, inclusiv cetățenii UE care trăiesc în afara țării lor de origine, persoanele fără adăpost și deținuții care beneficiază de un astfel de drept în conformitate cu legislațiile naționale, își pot exercita acest drept; |
| --- | --- |

8.

| 9. | constată că culturile electorale divergente au dus la constituirea unei serii de sisteme electorale diferite; recomandă stabilirea unor reglementări, recomandări și orientări clare care să asigure o apropiere legislativă în direcția unei legi electorale europene unificate și a sufragiului egal pentru cetățenii UE, în special în ceea ce privește dreptul de a înregistra un partid și de a fi ales, accesul la urne, prezentarea candidaților, accesibilitatea, votul prin procură sau prin corespondență, precum și zilele alegerilor; |
| --- | --- |

9.

| 10. | recunoaște buna organizare a procesului electoral în cadrul alegerilor europene din 2019, în pofida incertitudinii generate de ieșirea Regatului Unit din UE; subliniază, în acest context, refacerea fără probleme a componenței Parlamentului European după Brexit, datorită clauzei de salvgardare prevăzută de rezoluția sa din 7 februarie 2018 privind componența Parlamentului European; |
| --- | --- |

10.

| 11. | încurajează statele membre să aloce mai multe resurse consulatelor, în perspectiva alegerilor din 2024, pentru a permite intensificarea controalelor și sensibilizarea cetățenilor la faptul că votul multiplu este ilegal; |
| --- | --- |

11.

| 12. | invită statele membre să își îmbunătățească legislația pentru a facilita accesul la vot al persoanelor fără adăpost; subliniază că solicitarea de a face dovada reședinței pentru a putea vota, astfel cum prevede Directiva 93/109/CE a Consiliului din 6 decembrie 1993 de stabilire a normelor de exercitare a dreptului de a alege și de a fi ales pentru Parlamentul European pentru cetățenii Uniunii care au reședința într-un stat membru în care nu sunt resortisanți (22), poate conduce la excluderea persoanelor fără adăpost în țările în care acestea nu au posibilitatea de a obține o adresă administrativă; recomandă ferm eliminarea cerinței privind dovada reședinței, pentru a le înlesni votarea cetățenilor fără adăpost, care sunt cetățeni cu drepturi depline ai UE; |
| --- | --- |

12.

| 13. | este de părere că motivul pentru care procesul candidaților cap de listă nu a reușit să dea un Președinte al Comisiei Europene după alegerile din 2019 este, în primul rând, pentru că nu s-a îmbunătățit aplicarea principiului candidaților cap de listă în urma experienței din 2014 și, în al doilea rând, din cauză că procesul nu le-a fost explicat cetățenilor europeni și aceștia nu l-au înțeles; intenționează să reformeze procesul democratic de alegere a Președintelui Comisiei înainte de următoarele alegeri europene din 2024; constată totuși că alegerea Președintelui Comisiei depinde întotdeauna de obținerea sprijinului majorității deputaților în Parlamentul European, astfel încât rezultatele alegerilor să fie luate în considerare pe deplin, așa cum se prevede în Tratatul de la Lisabona; |
| --- | --- |

13.

| 14. | subliniază rolul important al viitoarei Conferințe privind viitorul Europei în dezbaterea referitoare la chestiunile instituționale, inclusiv în contextul rezultatelor alegerilor europene din 2019; salută viitoarea declarație comună a celor trei instituții ale UE referitoare la Conferința privind viitorul Europei și cere să fie adoptată urgent; reamintește angajamentul Președintei Comisiei de a aborda subiecte legate expres de procesele democratice și de chestiunile instituționale, inclusiv în contextul conferinței, fără a aduce atingere deciziilor conferinței privind lista de priorități care trebuie abordate; |
| --- | --- |

14.

| 15. | subliniază faptul că alegerea Comisiei și a Președintelui său depinde de majoritatea deputaților din Parlament, ceea ce necesită, de facto, formarea unei coaliții printr-un acord programatic, așa cum s-a întâmplat la alegerea Comisiei Von der Leyen; |
| --- | --- |

15.

| 16. | este de părere că nimic nu împiedică partidele și mișcările politice europene să formeze coaliții înainte de alegerile europene și, așadar, să prezinte un program comun și un singur candidat cap de listă pe coaliție; |
| --- | --- |

16.

| 17. | consideră că rezultatul alegerilor europene a consolidat dimensiunea politică a alegerii Comisiei Europene și, prin urmare, a crescut necesitatea unui control mai precis și mai obiectiv al declarațiilor de interese ale comisarilor desemnați; în plus, consideră că acest proces a pus în evidență că este nevoie de o evaluare tehnică și imparțială a declarațiilor de interese ale comisarilor desemnați; sprijină următorul proces de reflecție din cadrul Comisiei pentru afaceri constituționale (AFCO) și al Comisiei pentru afaceri juridice (JURI) privind crearea unui organism de etică independent, care ar putea fi dotat cu resursele corespunzătoare; subliniază totuși că aprobarea sau respingerea fiecărui comisar desemnat și a colegiului comisarilor este, în ultimă instanță, un exercițiu politic plasat ferm în sarcina Parlamentului European; |
| --- | --- |

17.

| 18. | insistă ca tuturor alegătorilor europeni să li se permită să își voteze candidatul preferat la funcția de Președinte al Comisiei; afirmă, așadar, din nou că candidații cap de listă ar trebui să poată candida oficial la următoarele alegeri în toate statele membre, să fie aleși de un partid politic european și să reprezinte un program electoral european unificat; subliniază că, având în vedere sistemul electoral proporțional al UE, alegerea Președintelui Comisiei Europene ar trebui să depindă de capacitatea sa de a obține sprijinul majorității deputaților în Parlamentul European; |
| --- | --- |

18.

| 19. | scoate în evidență că modificările dreptului primar al UE propuse în prezentul raport, care reflectă rolul politic mai important al Comisiei în cadrul UE, ar trebui să prevadă și responsabilitatea individuală și colectivă a Comisiei față de Parlament și Consiliu, precum și transformarea Consiliului într-o a doua cameră legislativă a Uniunii; |
| --- | --- |

19.

| 20. | propune reformarea legii electorale și a deciziei privind componența Parlamentului European, prevăzând atât îmbunătățiri imediate pentru viitoarele alegeri, cât și o foaie de parcurs convenită și obligatorie care vizează îmbunătățiri după viitoarele alegeri; |
| --- | --- |

20.

| 21. | recunoaște că, în pofida faptului că reforma convenită a legii electorale nu a fost încă ratificată de unele state membre, ar putea fi discutate următoarele elemente, care ar putea îmbunătăți procesul electoral european, inclusiv în contextul Conferinței privind viitorul Europei;






  — | noi metode de votare la distanță pentru cetățeni în timpul alegerilor europene, în circumstanțe specifice sau excepționale; |
| --- | --- | --- |

21.

—

noi metode de votare la distanță pentru cetățeni în timpul alegerilor europene, în circumstanțe specifice sau excepționale;

| — | norme comune de admitere a candidaților la alegeri și norme comune privind campaniile și finanțarea; |
| --- | --- |

—

norme comune de admitere a candidaților la alegeri și norme comune privind campaniile și finanțarea;

| — | standarde armonizate pentru drepturile de a alege și de a fi ales în toate statele membre ale UE, inclusiv o reflecție asupra reducerii la 16 ani a vârstei minime a alegătorilor în toate statele membre; |
| --- | --- |

—

standarde armonizate pentru drepturile de a alege și de a fi ales în toate statele membre ale UE, inclusiv o reflecție asupra reducerii la 16 ani a vârstei minime a alegătorilor în toate statele membre;

| — | dispoziții privind perioadele de absență a deputaților, de exemplu, în cazul concediului de maternitate, al concediului pentru creșterea copilului sau al unei boli grave; |
| --- | --- |

—

dispoziții privind perioadele de absență a deputaților, de exemplu, în cazul concediului de maternitate, al concediului pentru creșterea copilului sau al unei boli grave;

| 22. | își repetă solicitarea de înființare a unei autorități electorale europene cu un mandat de monitorizare a punerii în aplicare a orientărilor și a dispozițiilor referitoare la legea electorală europeană; recomandă să se consolideze mecanismele de schimb între birourile electorale naționale sub coordonarea autorității electorale europene; |
| --- | --- |

22.

| 23. | își exprimă îngrijorarea profundă cu privire la faptul că au apărut mereu dovezi privind producerea unor ingerințe și campanii de dezinformare, adesea însoțite de indicii ale unor influențe externe, în perioada premergătoare alegerilor europene din 2019; elogiază eforturile depuse de Comisie și de alte instituții pentru a combate ingerințele externe pe durata campaniei electorale, în special prin intermediul grupului operativ East Stratcom al SEAE; reliefează însă că resursele financiare și umane necesare pentru a contracara aceste atacuri asupra democrației europene, inclusiv la nivel național, depășesc de multe ori resursele europene cumulate destinate acestui scop; îndeamnă Comisia și statele membre să crească semnificativ finanțarea pentru combaterea ingerințelor externe; subliniază că trebuie să se dea întâietate îmbunătățirii educației pe care o primesc copiii de la o vârstă timpurie în domeniul utilizării mass-mediei și al competențelor civice, în societate, în ansamblu, și în școli, pentru a dezvolta gândirea critică a cetățenilor și a le permite să identifice informațiile nedovedite și legăturile cu informații verificabile; |
| --- | --- |

23.

| 24. | consideră că ingerința nelegitimă în procesele electorale nu este un fenomen exclusiv străin; consideră că algoritmii care promovează conținut ai platformelor de comunicare socială trebuie analizați și, dacă este cazul, reglementați pentru a se asigura că informațiile furnizate cetățenilor nu sunt părtinitoare și că li se protejează dreptul la informare în timpul campaniilor electorale și după acestea; |
| --- | --- |

24.

| 25. | consideră că dificultățile întâmpinate în ceea ce privește publicitatea politică pe platformele de comunicare socială demonstrează că normele privind campaniile trebuie armonizate la nivelul întregii Uniuni, în special atunci când alegerile europene conduc de facto la campanii paneuropene în care necesitatea de a respecta 27 de regimuri juridice diferite într-un spațiu digital creează obstacole și insecuritate juridică pentru partidele și mișcările politice; |
| --- | --- |

25.

| 26. | îndeamnă Comisia și Consiliul să ia toate măsurile necesare pentru a combate eficace ingerințele externe și dimensiunea internă și cea externă a dezinformării, să se implice pe deplin în dialogul cu Comisia specială privind ingerințele externe în toate procesele democratice din cadrul Uniunii Europene, inclusiv privind dezinformarea (INGE) a Parlamentului European, recent înființată, și să ia în considerare toate recomandările acesteia, de îndată ce își formulează concluziile și înainte de următoarele alegeri europene; încurajează Comisia și Consiliul să colaboreze mult mai strâns cu Parlamentul referitor la aceste aspecte, deoarece protecția instituțiilor noastre democratice este o competență de bază a Parlamentului European; |
| --- | --- |

26.

| 27. | recunoaște rolul important pe care îl au partidele, mișcările și fundațiile politice europene în promovarea unei dezbateri politice europene; evidențiază însă că, din cauza măsurilor restrictive adoptate la nivel european și național, partidele politice europene nu pot participa pe deplin la campaniile electorale europene; în plus, accentuează că acestea nu au voie să facă campanie în referendumurile ce privesc chestiuni europene, cum ar fi acordurile de comerț internațional sau referendumul din 2016 din Regatul Unit privind apartenența la UE; solicită ca legislațiile de la nivel național și legislația UE să se alinieze mai mult, pentru a garanta condiții de concurență echitabile la nivelul întregii UE pentru alegerile europene; propune ca vizibilitatea partidelor și mișcărilor politice europene să fie îmbunătățită prin afișarea denumirilor și a logourilor lor pe buletinele de vot și recomandă ca aceleași informații să fie afișate și pe toate materialele utilizate în campaniile electorale pentru alegerile europene; |
| --- | --- |

27.

| 28. | consideră că manifestele partidelor politice europene ar trebui să fie cunoscute înainte de alegeri, ceea ce necesită reguli clare și transparente privind desfășurarea campaniilor; subliniază că normele electorale europene trebuie să promoveze democrația partidelor europene, inclusiv prin impunerea obligației ca partidele naționale care participă la alegerile europene să afișeze logoul partidului european de care țin alături de logoul național pe buletinul de vot; |
| --- | --- |

28.

| 29. | propune să se modifice Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1141/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 octombrie 2014 privind statutul și finanțarea partidelor politice europene și a fundațiilor politice europene (23) pentru a permite partidelor și fundațiilor politice europene să participe pe deplin la spațiul politic european, să desfășoare campanii, să poată folosi fondurile de campanie și participa la alegerile europene, să-și facă finanțarea mai transparentă, mai ales în ceea ce privește gestionarea finanțării din bugetul UE și atunci când finanțarea provine de la partide membre, și să interzică donațiile din partea organismelor private și publice din țări terțe; subliniază totuși că ar putea fi admise cotizații de membru ale partidelor din statele membre ale Consiliului Europei, în vederea promovării legăturilor politice paneuropene, cu condiția ca acest lucru să aibă loc într-un cadru de transparență sporită; |
| --- | --- |

29.

| 30. | subliniază că manifestele partidelor europene nu aveau încă o pondere relevantă în dezbaterea politică înaintea alegerilor din 2019; regretă profund cazurile în care această dezbatere s-a concentrat pe subiecte naționale, și nu pe chestiuni ce țin de UE, fără a avea vreo legătură directă cu elaborarea politicilor UE; consideră că dimensiunea europeană a alegerilor poate fi îmbunătățită considerabil prin furnizarea mai multor informații cetățenilor cu privire la deciziile luate de UE și la impactul acestor decizii asupra vieții lor de zi cu zi; |
| --- | --- |

30.

| 31. | consideră că introducerea unei săptămâni europene anuale care să se desfășoare simultan în toate parlamentele naționale, cu dezbateri între deputați în parlamentele naționale, comisari europeni, deputați în Parlamentul European și reprezentanți ai societății civile cu privire la programul de lucru al Comisiei, ar sprijini crearea unor sfere publice interparlamentare conectate și ar îmbunătăți comunicarea acțiunilor europene la nivel național; |
| --- | --- |

31.

| 32. | solicită o strategie coordonată la nivel european pentru a asigura acoperirea mediatică a alegerilor europene, în special prin asigurarea faptului că sunt dezbătute agendele politice ale diferitelor forțe politice europene, că sunt invitați candidații care participă la alegerile europene din diferite state membre și că sunt acoperite evenimentele de campanie; |
| --- | --- |

32.

| 33. | încurajează instituțiile publice de radiodifuziune să găzduiască și să difuzeze dezbateri între candidații cap de listă, precum și între candidații la funcția de deputat în Parlamentul European, ca parte a mandatului lor de a informa publicul; |
| --- | --- |

33.

| 34. | consideră că rezultatul alegerilor europene este un semnal clar că este nevoie de o reflecție instituțională profundă, care să le permită cetățenilor, societății civile și reprezentanților lor să modeleze viitorul Uniunii; subliniază că pandemia de COVID-19 a făcut și mai urgent un proces de reformă instituțională la nivel european; invită, prin urmare, toți partenerii instituționali să își asume responsabilitatea și să organizeze o Conferință privind viitorul Europei care să fie ambițioasă, interactivă și favorabilă incluziunii, deschisă cetățenilor, societății civile și reprezentanților acestora și care să consolideze democrația reprezentativă și reziliența UE prin obținerea unor rezultate concrete și să dea curs concluziilor conferinței, care ar trebui să aducă schimbări semnificative politicilor și arhitecturii instituționale a UE și să reîmprospăteze proiectul european; |
| --- | --- |

34.

| 35. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului European, Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

35.

---

(1)  JO L 178, 16.7.2018, p. 1.

(2)  JO L 165 I, 2.7.2018, p. 1.

(3)  JO L 129, 25.5.2018, p. 76.

(4)  JO L 114 I, 4.5.2018, p. 1.

(5)  JO L 85 I, 27.3.2019, p. 7.

(6)  JO L 304, 20.11.2010, p. 47.

(7)  JO C 366, 27.10.2017, p. 7.

(8)  JO C 252, 18.7.2018, p. 215.

(9)  JO C 252, 18.7.2018, p. 201.

(10)  JO C 390, 18.11.2019, p. 170.

(11)  JO C 463, 21.12.2018, p. 83.

(12)  Texte adoptate, P9_TA(2019)0002.

(13)  Texte adoptate, P9_TA(2019)0031.

(14)  Texte adoptate, P8_TA(2019)0098.

(15)  Texte adoptate, P9_TA(2020)0161.

(16)  Eurobarometrul 91.5, „The 2019 Post-Electoral Survey – Have European Elections Entered a New Dimension?” (Sondaj după alagerile din 2019 – Au intrat alegerile europene într-o nouă dimensiune?), Parlamentul European, septembrie 2019.

(17)  FEANTSA și Fundația „Abbé-Pierre”, „Fifth Overview of Housing Exclusion in Europe 2020” (A cincea imagine de ansamblu a excluziunii de la locuințe în Europa în 2020), iulie 2020.

(18)  JO C 118, 8.4.2020, p. 246.

(19)  JO C 463, 21.12.2018, p. 89.

(20)  Eurobarometrul 91.5, septembrie 2019.

(21)  Comunicarea Comisiei din 19 iunie 2020 intitulată „Raport privind alegerile pentru Parlamentul European din 2019” (COM(2020)0252).

(22)  JO L 329, 30.12.1993, p. 34.

(23)  JO L 317, 4.11.2014, p. 1.

---

| 20.10.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 425/107 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 425/107

---

P9_TA(2020)0328

Situația drepturilor fundamentale în Uniunea Europeană – Raport anual pe anii 2018-2019

Rezoluția Parlamentului European din 26 noiembrie 2020 referitoare la Situația drepturilor fundamentale în Uniunea Europeană – Raport anual pe 2018-2019 (2019/2199(INI))

(2021/C 425/12)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE) și Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE) și Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE),

| — | având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene,

| — | având în vedere Declarația universală a drepturilor omului, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația universală a drepturilor omului,

| — | având în vedere Convenția Organizației Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap (UNCRPD), |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția Organizației Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap (UNCRPD),

| — | având în vedere Convenția Națiunilor Unite cu privire la drepturile copilului, (CNUDC), |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția Națiunilor Unite cu privire la drepturile copilului, (CNUDC),

| — | având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice (PIDCP), |
| --- | --- |

—

având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice (PIDCP),

| — | având în vedere Agenda ONU pentru 2030 și Obiectivele de dezvoltare durabilă (ODD), |
| --- | --- |

—

având în vedere Agenda ONU pentru 2030 și Obiectivele de dezvoltare durabilă (ODD),

| — | având în vedere trimiterile făcute în rapoartele anterioare la situația drepturilor fundamentale în Uniunea Europeană, |
| --- | --- |

—

având în vedere trimiterile făcute în rapoartele anterioare la situația drepturilor fundamentale în Uniunea Europeană,

| — | având în vedere articolul 20 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, care consacră egalitatea în fața legii a tuturor persoanelor, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 20 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, care consacră egalitatea în fața legii a tuturor persoanelor,

| — | având în vedere articolul 21 din Carta drepturilor fundamentale, care interzice discriminarea sub toate formele ei, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 21 din Carta drepturilor fundamentale, care interzice discriminarea sub toate formele ei,

| — | având în vedere obligația UE de a adera la Convenția europeană a drepturilor omului, în temeiul articolului 6 alineatul (2) din TUE, |
| --- | --- |

—

având în vedere obligația UE de a adera la Convenția europeană a drepturilor omului, în temeiul articolului 6 alineatul (2) din TUE,

| — | având în vedere Directiva 2000/43/CE a Consiliului din 29 iunie 2000 de punere în aplicare a principiului egalității de tratament între persoane, fără deosebire de rasă sau origine etnică (1) (Directiva privind egalitatea rasială), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2000/43/CE a Consiliului din 29 iunie 2000 de punere în aplicare a principiului egalității de tratament între persoane, fără deosebire de rasă sau origine etnică (1) (Directiva privind egalitatea rasială),

| — | având în vedere Directiva 2000/78/CE a Consiliului din 27 noiembrie 2000 de creare a unui cadru general în favoarea egalității de tratament în ceea ce privește încadrarea în muncă și ocuparea forței de muncă (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2000/78/CE a Consiliului din 27 noiembrie 2000 de creare a unui cadru general în favoarea egalității de tratament în ceea ce privește încadrarea în muncă și ocuparea forței de muncă (2),

| — | având în vedere Decizia-cadru 2008/913/JAI a Consiliului din 28 noiembrie 2008 privind combaterea anumitor forme și expresii ale rasismului și xenofobiei prin intermediul dreptului penal (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia-cadru 2008/913/JAI a Consiliului din 28 noiembrie 2008 privind combaterea anumitor forme și expresii ale rasismului și xenofobiei prin intermediul dreptului penal (3),

| — | având în vedere Directiva (UE) 2019/1937 a Parlamentului European și a Consiliului din 23 octombrie 2019 privind protecția persoanelor care raportează încălcări ale dreptului Uniunii (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva (UE) 2019/1937 a Parlamentului European și a Consiliului din 23 octombrie 2019 privind protecția persoanelor care raportează încălcări ale dreptului Uniunii (4),

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1367/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 6 septembrie 2006 privind aplicarea, pentru instituțiile și organismele comunitare, a dispozițiilor Convenției de la Aarhus privind accesul la informație, participarea publicului la luarea deciziilor și accesul la justiție în domeniul mediului (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1367/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 6 septembrie 2006 privind aplicarea, pentru instituțiile și organismele comunitare, a dispozițiilor Convenției de la Aarhus privind accesul la informație, participarea publicului la luarea deciziilor și accesul la justiție în domeniul mediului (5),

| — | având în vedere dezbaterea sa în plen de la Strasbourg privind măsurile urgente necesare pentru a ajuta persoanele fără adăpost din Europa, care a avut loc la Strasbourg la 13 ianuarie 2020, |
| --- | --- |

—

având în vedere dezbaterea sa în plen de la Strasbourg privind măsurile urgente necesare pentru a ajuta persoanele fără adăpost din Europa, care a avut loc la Strasbourg la 13 ianuarie 2020,

| — | având în vedere principiul 19 al Pilonului european al drepturilor sociale, care prevede că „trebuie asigurat accesul la locuințe sociale sau la o asistență pentru locuințe de bună calitate pentru persoanele aflate într-o situație dificilă”, |
| --- | --- |

—

având în vedere principiul 19 al Pilonului european al drepturilor sociale, care prevede că „trebuie asigurat accesul la locuințe sociale sau la o asistență pentru locuințe de bună calitate pentru persoanele aflate într-o situație dificilă”,

| — | având în vedere articolul 31 din Carta socială europeană revizuită, referitor la dreptul la locuință, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 31 din Carta socială europeană revizuită, referitor la dreptul la locuință,

| — | având în vedere articolul 34 alineatul (3) din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene (denumită în continuare „Carta”), care consacră dreptul la asistență socială și la asistență pentru locuință, în vederea combaterii excluziunii sociale și a sărăciei, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 34 alineatul (3) din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene (denumită în continuare „Carta”), care consacră dreptul la asistență socială și la asistență pentru locuință, în vederea combaterii excluziunii sociale și a sărăciei,

| — | având în vedere raportul Comisiei din 2019 referitor la sărăcia persoanelor încadrate în muncă (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei din 2019 referitor la sărăcia persoanelor încadrate în muncă (6),

| — | având în vedere raportul FRA intitulat „Combaterea sărăciei copiilor: o chestiune de drepturi fundamentale”, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul FRA intitulat „Combaterea sărăciei copiilor: o chestiune de drepturi fundamentale”,

| — | având în vedere Rezoluția 2280 a Adunării Parlamentare a Consiliului Europei din 11 aprilie 2019, intitulată „Situația imigranților și a refugiaților în insulele grecești (7): |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția 2280 a Adunării Parlamentare a Consiliului Europei din 11 aprilie 2019, intitulată „Situația imigranților și a refugiaților în insulele grecești (7):

| — | având în vedere rezoluția sa legislativă din 4 aprilie 2019 referitoare la propunerea de Regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind Fondul social european Plus (FSE+) (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa legislativă din 4 aprilie 2019 referitoare la propunerea de Regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind Fondul social european Plus (FSE+) (8),

| — | având în vedere articolul 2 din Carta socială europeană revizuită, referitor la dreptul la condiții echitabile de muncă, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 2 din Carta socială europeană revizuită, referitor la dreptul la condiții echitabile de muncă,

| — | având în vedere articolul 31 din Cartă privind dreptul la condiții de muncă echitabile, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 31 din Cartă privind dreptul la condiții de muncă echitabile,

| — | având în vedere Recomandarea Consiliului din 9 aprilie 2019 privind politica economică a zonei euro (2019/C 136/01), |
| --- | --- |

—

având în vedere Recomandarea Consiliului din 9 aprilie 2019 privind politica economică a zonei euro (2019/C 136/01),

| — | având în vedere rezoluția sa din 10 octombrie 2019 referitoare la politicile de ocupare a forței de muncă și politicile sociale ale zonei euro (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 10 octombrie 2019 referitoare la politicile de ocupare a forței de muncă și politicile sociale ale zonei euro (9),

| — | având în vedere Strategia UE pentru tineret 2019-2027, bazată pe rezoluția Consiliului din 26 noiembrie 2018, |
| --- | --- |

—

având în vedere Strategia UE pentru tineret 2019-2027, bazată pe rezoluția Consiliului din 26 noiembrie 2018,

| — | având în vedere Directiva (UE) 2019/1152 a Parlamentului European și a Consiliului din 20 iunie 2019 privind transparența și previzibilitatea condițiilor de muncă în Uniunea Europeană (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva (UE) 2019/1152 a Parlamentului European și a Consiliului din 20 iunie 2019 privind transparența și previzibilitatea condițiilor de muncă în Uniunea Europeană (10),

| — | având în vedere Directiva (UE) 2019/1158 a Parlamentului European și a Consiliului din 20 iunie 2019 privind echilibrul dintre viața profesională și cea privată a părinților și îngrijitorilor și de abrogare a Directivei 2010/18/UE a Consiliului (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva (UE) 2019/1158 a Parlamentului European și a Consiliului din 20 iunie 2019 privind echilibrul dintre viața profesională și cea privată a părinților și îngrijitorilor și de abrogare a Directivei 2010/18/UE a Consiliului (11),

| — | având în vedere Directiva 2011/36/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 5 aprilie 2011 privind prevenirea și combaterea traficului de persoane și protejarea victimelor acestuia, precum și de înlocuire a Deciziei-cadru 2002/629/JAI a Consiliului (12), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2011/36/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 5 aprilie 2011 privind prevenirea și combaterea traficului de persoane și protejarea victimelor acestuia, precum și de înlocuire a Deciziei-cadru 2002/629/JAI a Consiliului (12),

| — | având în vedere raportul Comisiei către Parlamentul European și Consiliu intitulat „Al doilea raport privind progresele înregistrate cu privire la combaterea traficului de persoane (2018) elaborat în temeiul articolului 20 din Directiva 2011/36/UE privind prevenirea și combaterea traficului de persoane și protejarea victimelor acestuia” (COM(2018)0777), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei către Parlamentul European și Consiliu intitulat „Al doilea raport privind progresele înregistrate cu privire la combaterea traficului de persoane (2018) elaborat în temeiul articolului 20 din Directiva 2011/36/UE privind prevenirea și combaterea traficului de persoane și protejarea victimelor acestuia” (COM(2018)0777),

| — | având în vedere al 8-lea Raport general privind activitățile GRETA (13) și rapoartele GRETA despre cum au aplicat toate statele membre Convenția Consiliului Europei privind lupta împotriva traficului de ființe umane (14), |
| --- | --- |

—

având în vedere al 8-lea Raport general privind activitățile GRETA (13) și rapoartele GRETA despre cum au aplicat toate statele membre Convenția Consiliului Europei privind lupta împotriva traficului de ființe umane (14),

| — | având în vedere comunicarea din 28 noiembrie 2018 a Comisiei adresată Parlamentului European, Consiliului European, Consiliului, Comitetului Economic și Social European, Comitetului Regiunilor și Băncii Europene de investiții, intitulată „O planetă curată pentru toți: O viziune europeană strategică pe termen lung pentru o economie prosperă, modernă, competitivă și neutră din punctul de vedere al impactului asupra climei” (COM(2018)0773) (15), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea din 28 noiembrie 2018 a Comisiei adresată Parlamentului European, Consiliului European, Consiliului, Comitetului Economic și Social European, Comitetului Regiunilor și Băncii Europene de investiții, intitulată „O planetă curată pentru toți: O viziune europeană strategică pe termen lung pentru o economie prosperă, modernă, competitivă și neutră din punctul de vedere al impactului asupra climei” (COM(2018)0773) (15),

| — | având în vedere principiul 16 al Pilonului european al drepturilor sociale, care subliniază dreptul de acces în timp util la servicii medicale preventive și curative de bună calitate și accesibile din punct de vedere financiar, |
| --- | --- |

—

având în vedere principiul 16 al Pilonului european al drepturilor sociale, care subliniază dreptul de acces în timp util la servicii medicale preventive și curative de bună calitate și accesibile din punct de vedere financiar,

| — | având în vedere rezoluția sa din 12 aprilie 2016 referitoare la situația din Mediterana și la necesitatea unei abordări globale a migrației de către UE (16), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 12 aprilie 2016 referitoare la situația din Mediterana și la necesitatea unei abordări globale a migrației de către UE (16),

| — | având în vedere rezoluția sa din 5 iulie 2018 referitoare la un set de orientări destinate statelor membre pentru a evita incriminarea asistenței umanitare (17), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 5 iulie 2018 referitoare la un set de orientări destinate statelor membre pentru a evita incriminarea asistenței umanitare (17),

| — | având în vedere rezoluția sa din 3 mai 2018 privind protecția copiilor migranți (18), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 3 mai 2018 privind protecția copiilor migranți (18),

| — | având în vedere rezoluția Adunării Parlamentare a Consiliului Europei din octombrie 2014 referitoare la alternativele la detenția copiilor imigranți (RES 2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția Adunării Parlamentare a Consiliului Europei din octombrie 2014 referitoare la alternativele la detenția copiilor imigranți (RES 2020),

| — | având în vedere recomandarea Consiliului Europei din iunie 2019 intitulată „Vieți salvate. Drepturi protejate. Reducerea decalajului în materie de protecție pentru refugiații și migranții din Marea Mediterană” (19); |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea Consiliului Europei din iunie 2019 intitulată „Vieți salvate. Drepturi protejate. Reducerea decalajului în materie de protecție pentru refugiații și migranții din Marea Mediterană” (19);

| — | având în vedere Raportul din 2019 privind drepturile fundamentale al Agenției pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene și actualizarea notei FRA din iunie 2019, intitulată „Navele ONG-urilor implicate în operațiunile de căutare și salvare în Mediterana cercetate penal” (20), |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul din 2019 privind drepturile fundamentale al Agenției pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene și actualizarea notei FRA din iunie 2019, intitulată „Navele ONG-urilor implicate în operațiunile de căutare și salvare în Mediterana cercetate penal” (20),

| — | având în vedere rezoluția sa din 5 octombrie 2017 referitoare la sistemele penitenciare și condițiile din închisori (21), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 5 octombrie 2017 referitoare la sistemele penitenciare și condițiile din închisori (21),

| — | având în vedere rezoluția sa din 1 iunie 2017 referitoare la combaterea antisemitismului (22), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 1 iunie 2017 referitoare la combaterea antisemitismului (22),

| — | având în vedere rezoluția sa din 15 aprilie 2015 prezentată cu ocazia Zilei internaționale a romilor referitoare la atitudini anti-țigănești în Europa și recunoașterea de către UE Zilei de comemorare a genocidului împotriva romilor în al Doilea Război Mondial (23); |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 15 aprilie 2015 prezentată cu ocazia Zilei internaționale a romilor referitoare la atitudini anti-țigănești în Europa și recunoașterea de către UE Zilei de comemorare a genocidului împotriva romilor în al Doilea Război Mondial (23);

| — | având în vedere rezoluția sa din 25 octombrie 2017 referitoare la Aspecte legate de drepturile fundamentale în ceea ce privește integrarea romilor în UE: combaterea atitudinilor negative față de romi (24), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 25 octombrie 2017 referitoare la Aspecte legate de drepturile fundamentale în ceea ce privește integrarea romilor în UE: combaterea atitudinilor negative față de romi (24),

| — | având în vedere rezoluția sa din 12 februarie 2019 referitoare la necesitatea de a consolida cadrul strategic al UE pentru strategiile naționale de integrare a romilor post-2020 și de a intensifica lupta împotriva atitudinilor negative față de romi (25), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 12 februarie 2019 referitoare la necesitatea de a consolida cadrul strategic al UE pentru strategiile naționale de integrare a romilor post-2020 și de a intensifica lupta împotriva atitudinilor negative față de romi (25),

| — | având în vedere rezoluția sa din 17 septembrie 2020 referitoare la implementarea strategiilor naționale de integrare a romilor: combaterea atitudinilor negative față de populațiile cu origini rome din Europa (26), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 17 septembrie 2020 referitoare la implementarea strategiilor naționale de integrare a romilor: combaterea atitudinilor negative față de populațiile cu origini rome din Europa (26),

| — | având în vedere raportul FRA intitulat „Femeile rome în nouă țări din UE”, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul FRA intitulat „Femeile rome în nouă țări din UE”,

| — | având în vedere rezoluția sa din 3 mai 2018 referitoare la pluralismul și libertatea mass-mediei în Uniunea Europeană (27), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 3 mai 2018 referitoare la pluralismul și libertatea mass-mediei în Uniunea Europeană (27),

| — | având în vedere rezoluția sa din 7 februarie 2018 referitoare la protecție și nediscriminare în ceea ce privește minoritățile în statele membre ale UE (28), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 7 februarie 2018 referitoare la protecție și nediscriminare în ceea ce privește minoritățile în statele membre ale UE (28),

| — | având în vedere rezoluția sa din 7 iulie 2016 referitoare la punerea în aplicare a Convenției Organizației Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu dizabilități, îndeosebi a observațiilor finale ale Comitetului UNCRPD (29), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 7 iulie 2016 referitoare la punerea în aplicare a Convenției Organizației Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu dizabilități, îndeosebi a observațiilor finale ale Comitetului UNCRPD (29),

| — | având în vedere rezoluția sa din 25 octombrie 2018 referitoare la folosirea datelor utilizatorilor Facebook de către Cambridge Analytica și impactul asupra protecției datelor (30), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 25 octombrie 2018 referitoare la folosirea datelor utilizatorilor Facebook de către Cambridge Analytica și impactul asupra protecției datelor (30),

| — | având în vedere rezoluția sa din 25 octombrie 2018 referitoare la intensificarea violenței cu caracter neofascist în Europa (31), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 25 octombrie 2018 referitoare la intensificarea violenței cu caracter neofascist în Europa (31),

| — | având în vedere rezoluția sa din 7 octombrie 2020 referitoare la crearea unui mecanism al UE pentru democrație, statul de drept și drepturile fundamentale (32), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 7 octombrie 2020 referitoare la crearea unui mecanism al UE pentru democrație, statul de drept și drepturile fundamentale (32),

| — | având în vedere rezoluția sa legislativă din 17 ianuarie 2019 referitoare la protecția bugetului Uniunii în cazul unor deficiențe generalizate în ceea ce privește statul de drept în statele membre (33), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa legislativă din 17 ianuarie 2019 referitoare la protecția bugetului Uniunii în cazul unor deficiențe generalizate în ceea ce privește statul de drept în statele membre (33),

| — | având în vedere comunicarea din 17 iulie 2019 a Comisiei intitulată „Consolidarea statului de drept în cadrul Uniunii – Plan de acțiune” (COM(2019)0343), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea din 17 iulie 2019 a Comisiei intitulată „Consolidarea statului de drept în cadrul Uniunii – Plan de acțiune” (COM(2019)0343),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 30 septembrie 2020 intitulată „Raport pe 2020 privind statul de drept: situația statului de drept în Uniunea Europeană” (COM(2020)0580) și cele 27 de capitole specifice despre situația statului de drept în fiecare stat membru (SWD(2020)0300-0326), care cercetează impactul măsurilor contra COVID-19 adoptate de statele membre asupra democrației, statului de drept și drepturilor fundamentale, |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 30 septembrie 2020 intitulată „Raport pe 2020 privind statul de drept: situația statului de drept în Uniunea Europeană” (COM(2020)0580) și cele 27 de capitole specifice despre situația statului de drept în fiecare stat membru (SWD(2020)0300-0326), care cercetează impactul măsurilor contra COVID-19 adoptate de statele membre asupra democrației, statului de drept și drepturilor fundamentale,

| — | având în vedere rezoluția sa din 14 februarie 2019 referitoare la drepturile persoanelor intersexuale (34), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 14 februarie 2019 referitoare la drepturile persoanelor intersexuale (34),

| — | având în vedere rezoluția sa din 14 februarie 2019 referitoare la dreptul de a protesta pașnic și la folosirea proporționată a forței (35), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 14 februarie 2019 referitoare la dreptul de a protesta pașnic și la folosirea proporționată a forței (35),

| — | având în vedere rezoluția sa din 26 martie 2019 referitoare la drepturile fundamentale ale persoanelor de origine africană în Europa (36), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 26 martie 2019 referitoare la drepturile fundamentale ale persoanelor de origine africană în Europa (36),

| — | având în vedere rezoluția sa din 14 noiembrie 2019 referitoare la incriminarea educației sexuale în Polonia (37), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 14 noiembrie 2019 referitoare la incriminarea educației sexuale în Polonia (37),

| — | având în vedere rezoluția sa din 26 noiembrie 2019 referitoare la drepturile copiilor cu ocazia celei de a 30-a aniversări a Convenției ONU cu privire la drepturile copilului (38), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 26 noiembrie 2019 referitoare la drepturile copiilor cu ocazia celei de a 30-a aniversări a Convenției ONU cu privire la drepturile copilului (38),

| — | având în vedere rezoluția sa din 13 februarie 2019 referitoare la regresul drepturilor femeii și al egalității de gen în UE (39), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 13 februarie 2019 referitoare la regresul drepturilor femeii și al egalității de gen în UE (39),

| — | având în vedere Recomandarea (UE) 2018/951 a Comisiei privind standardele aplicabile organismelor de promovare a egalității (40), |
| --- | --- |

—

având în vedere Recomandarea (UE) 2018/951 a Comisiei privind standardele aplicabile organismelor de promovare a egalității (40),

| — | având în vedere Raportul anual al Comisiei pe 2018 privind lista acțiunilor pentru promovarea egalității pentru persoanele LGBTI, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul anual al Comisiei pe 2018 privind lista acțiunilor pentru promovarea egalității pentru persoanele LGBTI,

| — | având în vedere rezoluția sa din 18 decembrie 2019 referitoare la discriminarea publică și discursurile de incitare la ură împotriva persoanelor LGBTI, inclusiv conceptul de „zone fără LGBTI” (41), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 18 decembrie 2019 referitoare la discriminarea publică și discursurile de incitare la ură împotriva persoanelor LGBTI, inclusiv conceptul de „zone fără LGBTI” (41),

| — | având în vedere rezoluția sa din 30 mai 2018 referitoare la punerea în aplicare a Directivei 2012/29/UE de stabilire a unor norme minime privind drepturile, sprijinirea și protecția victimelor criminalității (42), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 30 mai 2018 referitoare la punerea în aplicare a Directivei 2012/29/UE de stabilire a unor norme minime privind drepturile, sprijinirea și protecția victimelor criminalității (42),

| — | având în vedere rezoluția sa din 16 ianuarie 2020 referitoare la audierile în curs în temeiul articolului 7 alineatul (1) din TUE privind Polonia și Ungaria (43), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 16 ianuarie 2020 referitoare la audierile în curs în temeiul articolului 7 alineatul (1) din TUE privind Polonia și Ungaria (43),

| — | având în vedere decizia Curții Europene a Drepturilor Omului (CEDO) din 19 decembrie 2017 în cauza A.R. și L.R. împotriva Elveției (22338/15), care a afirmat că o educație sexuală cuprinzătoare urmărește scopurile legitime de protecție a sănătății publice, protecție a copiilor împotriva violenței sexuale și pregătirea lor pentru realitățile sociale; prin urmare, nu a recunoscut că statele membre ar avea vreo obligație de a le permite părinților să-și retragă copiii de la acest tip de cursuri; |
| --- | --- |

—

având în vedere decizia Curții Europene a Drepturilor Omului (CEDO) din 19 decembrie 2017 în cauza A.R. și L.R. împotriva Elveției (22338/15), care a afirmat că o educație sexuală cuprinzătoare urmărește scopurile legitime de protecție a sănătății publice, protecție a copiilor împotriva violenței sexuale și pregătirea lor pentru realitățile sociale; prin urmare, nu a recunoscut că statele membre ar avea vreo obligație de a le permite părinților să-și retragă copiii de la acest tip de cursuri;

| — | având în vedere cauza Sh.D. și alții împotriva Greciei, Austriei, Croației, Ungariei, Macedoniei de Nord, Serbiei și Sloveniei (44), aflată pe rolul CEDO, în care se afirmă că vulnerabilitatea extremă a copiilor ar trebui să aibă întâietate în fața situației neregulamentare, că ar trebui luate măsurile care se impun pentru a-i ocroti și că autoritățile au încălcat articolul 5 aplicând automat regimul de custodie ca măsură de protecție, fără a lua în calcul vreo alternativă la detenție și nici cerința din dreptul UE de a evita detenția copiilor (45), |
| --- | --- |

—

având în vedere cauza Sh.D. și alții împotriva Greciei, Austriei, Croației, Ungariei, Macedoniei de Nord, Serbiei și Sloveniei (44), aflată pe rolul CEDO, în care se afirmă că vulnerabilitatea extremă a copiilor ar trebui să aibă întâietate în fața situației neregulamentare, că ar trebui luate măsurile care se impun pentru a-i ocroti și că autoritățile au încălcat articolul 5 aplicând automat regimul de custodie ca măsură de protecție, fără a lua în calcul vreo alternativă la detenție și nici cerința din dreptul UE de a evita detenția copiilor (45),

| — | având în vedere Rezoluția Adunării Parlamentare a Consiliului Europei din 3 octombrie 2019 privind violența obstetrică și ginecologică (RES 2306), precum și raportul conex al Comitetului pentru egalitate și nediscriminare al Consiliului Europei din 12 septembrie 2019, în care Adunarea solicită Consiliului Europei să combată violența ginecologică și obstetrică și face recomandări despre metodele care ar putea fi folosite, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Adunării Parlamentare a Consiliului Europei din 3 octombrie 2019 privind violența obstetrică și ginecologică (RES 2306), precum și raportul conex al Comitetului pentru egalitate și nediscriminare al Consiliului Europei din 12 septembrie 2019, în care Adunarea solicită Consiliului Europei să combată violența ginecologică și obstetrică și face recomandări despre metodele care ar putea fi folosite,

| — | având în vedere Documentul tematic intitulat „Sănătatea sexuală și reproductivă a femeilor și drepturile aferente în Europa” (2017) al Comisarului pentru drepturile omului al Consiliului Europei, |
| --- | --- |

—

având în vedere Documentul tematic intitulat „Sănătatea sexuală și reproductivă a femeilor și drepturile aferente în Europa” (2017) al Comisarului pentru drepturile omului al Consiliului Europei,

| — | având în vedere raportul Comisarului Consiliului Europei pentru drepturile omului, în urma vizitei făcute în Ungaria în perioada 4-8 februarie 2019 (46), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisarului Consiliului Europei pentru drepturile omului, în urma vizitei făcute în Ungaria în perioada 4-8 februarie 2019 (46),

| — | având în vedere Rezoluția 2299(2019) a Adunării Parlamentare a Consiliului Europei referitoare la politicile și practicile de returnare în statele membre ale Consiliului Europei (47), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția 2299(2019) a Adunării Parlamentare a Consiliului Europei referitoare la politicile și practicile de returnare în statele membre ale Consiliului Europei (47),

| — | având în vedere diferitele rapoarte ale ONG-urilor internaționale, europene și naționale și rapoartele Comisarului pentru drepturile omului al Consiliului Europei, |
| --- | --- |

—

având în vedere diferitele rapoarte ale ONG-urilor internaționale, europene și naționale și rapoartele Comisarului pentru drepturile omului al Consiliului Europei,

| — | având în vedere activitatea desfășurată de Agenția pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene (FRA), Consiliul Europei și Comisia de la Veneția, |
| --- | --- |

—

având în vedere activitatea desfășurată de Agenția pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene (FRA), Consiliul Europei și Comisia de la Veneția,

| — | având în vedere jurisprudența Curții de Justiție a Uniunii Europene și a Curții Europene pentru Drepturile Omului, |
| --- | --- |

—

având în vedere jurisprudența Curții de Justiție a Uniunii Europene și a Curții Europene pentru Drepturile Omului,

| — | având în vedere Convenția Consiliului Europei privind prevenirea și combaterea violenței împotriva femeilor și a violenței domestice, deschisă spre semnare la 11 mai 2011, la Istanbul („Convenția de la Istanbul”), |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția Consiliului Europei privind prevenirea și combaterea violenței împotriva femeilor și a violenței domestice, deschisă spre semnare la 11 mai 2011, la Istanbul („Convenția de la Istanbul”),

| — | având în vedere rezoluția sa din 28 noiembrie 2019 referitoare la aderarea UE la Convenția de la Istanbul și la alte măsuri de combatere a violenței de gen (48), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 28 noiembrie 2019 referitoare la aderarea UE la Convenția de la Istanbul și la alte măsuri de combatere a violenței de gen (48),

| — | având în vedere activitatea Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne, a Comisiei pentru afaceri constituționale, a Comisiei pentru drepturile femeilor și egalitatea de gen și a Comisiei pentru petiții, |
| --- | --- |

—

având în vedere activitatea Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne, a Comisiei pentru afaceri constituționale, a Comisiei pentru drepturile femeilor și egalitatea de gen și a Comisiei pentru petiții,

| — | având în vedere Raportul anual al Comisiei pe 2018 privind aplicarea Cartei drepturilor fundamentale (49), |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul anual al Comisiei pe 2018 privind aplicarea Cartei drepturilor fundamentale (49),

| — | având în vedere Rapoartele FRA pe 2018 și 2019 privind drepturile fundamentale (50), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rapoartele FRA pe 2018 și 2019 privind drepturile fundamentale (50),

| — | având în vedere documentul FRA intitulat „Civil society space: views of organisations” („Spațiul societății civile din perspectiva organizațiilor”) și raportul FRA intitulat „Challenges facing civil society organisations working on human rights in the EU” („Provocările cu care se confruntă organizațiile societății civile care activează pentru drepturile omului în UE”), |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul FRA intitulat „Civil society space: views of organisations” („Spațiul societății civile din perspectiva organizațiilor”) și raportul FRA intitulat „Challenges facing civil society organisations working on human rights in the EU” („Provocările cu care se confruntă organizațiile societății civile care activează pentru drepturile omului în UE”),

| — | având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere avizul Comisiei pentru afaceri constituționale și cel al Comisiei pentru petiții, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comisiei pentru afaceri constituționale și cel al Comisiei pentru petiții,

| — | având în vedere poziția sub formă de amendamente a Comisiei pentru drepturile femeilor și egalitatea de gen, |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția sub formă de amendamente a Comisiei pentru drepturile femeilor și egalitatea de gen,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A9-0226/2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A9-0226/2020),

| A. | întrucât UE nu este doar o uniune monetară, ci și una socială, după cum stă scris în Convenția europeană a drepturilor omului, Carta socială europeană și Pilonul european al drepturilor sociale; întrucât articolul 151 din TFUE se referă la drepturi sociale fundamentale, precum cele prevăzute în Carta socială europeană; întrucât Uniunea a fost întemeiată pe valori respectarea demnității umane, libertatea, democrația, egalitatea, statul de drept și respectarea drepturilor omului, inclusiv a drepturilor persoanelor care aparțin minorităților, prevăzute la articolul 2 din Tratatul privind Uniunea Europeană, reflectate în Cartă și incluse în tratatele internaționale privind drepturile omului; întrucât Carta face parte din dreptul primar al UE; întrucât Uniunea nu a aderat încă la CEDO, deși este obligată să facă acest lucru în temeiul articolului 6 alineatul (2) din TUE; |
| --- | --- |

A.

întrucât UE nu este doar o uniune monetară, ci și una socială, după cum stă scris în Convenția europeană a drepturilor omului, Carta socială europeană și Pilonul european al drepturilor sociale; întrucât articolul 151 din TFUE se referă la drepturi sociale fundamentale, precum cele prevăzute în Carta socială europeană; întrucât Uniunea a fost întemeiată pe valori respectarea demnității umane, libertatea, democrația, egalitatea, statul de drept și respectarea drepturilor omului, inclusiv a drepturilor persoanelor care aparțin minorităților, prevăzute la articolul 2 din Tratatul privind Uniunea Europeană, reflectate în Cartă și incluse în tratatele internaționale privind drepturile omului; întrucât Carta face parte din dreptul primar al UE; întrucât Uniunea nu a aderat încă la CEDO, deși este obligată să facă acest lucru în temeiul articolului 6 alineatul (2) din TUE;

| B. | întrucât aceste valori sunt comune statelor membre și ar trebui respectate și promovate activ atât de UE, cât și de fiecare stat membru în parte în toate politicile, atât la nivel intern, cât și la nivel extern, în mod constant; întrucât respectarea statului de drept este o precondiție necesară pentru protecția drepturilor fundamentale și întrucât statele membre sunt cele cărora le revine în primul rând răspunderea de a ocroti drepturile omului pentru toate persoanele; |
| --- | --- |

B.

întrucât aceste valori sunt comune statelor membre și ar trebui respectate și promovate activ atât de UE, cât și de fiecare stat membru în parte în toate politicile, atât la nivel intern, cât și la nivel extern, în mod constant; întrucât respectarea statului de drept este o precondiție necesară pentru protecția drepturilor fundamentale și întrucât statele membre sunt cele cărora le revine în primul rând răspunderea de a ocroti drepturile omului pentru toate persoanele;

| C. | întrucât, în temeiul articolului 17 din TUE, Comisia trebuie să se asigure că tratatele sunt aplicate; întrucât refuzul unui stat membru de a respecta integral dreptul UE, separarea puterilor, independența sistemului judiciar și previzibilitatea acțiunilor statului subminează credibilitatea UE; întrucât independența sistemului judiciar, libertatea de exprimare și informare și pluralismul media sunt componente esențiale ale statului de drept; |
| --- | --- |

C.

întrucât, în temeiul articolului 17 din TUE, Comisia trebuie să se asigure că tratatele sunt aplicate; întrucât refuzul unui stat membru de a respecta integral dreptul UE, separarea puterilor, independența sistemului judiciar și previzibilitatea acțiunilor statului subminează credibilitatea UE; întrucât independența sistemului judiciar, libertatea de exprimare și informare și pluralismul media sunt componente esențiale ale statului de drept;

| D. | întrucât, în anii 2018 și 2019, UE s-a confruntat cu provocări grave și complexe în domeniul protecției drepturilor fundamentale, a statului de drept și a democrației, care sunt toate intrinsec legate; întrucât Eurobarometrul special al Comisiei Europene din martie 2019 arată că puțini oameni au cunoștință de Cartă; întrucât, potrivit Agenției pentru Drepturi Fundamentale a UE, în 2018 am asistat nu numai la încălcări ale drepturilor omului în întreaga UE, ci și la respingerea sistemelor de protecție a drepturilor omului în ansamblu (51); |
| --- | --- |

D.

întrucât, în anii 2018 și 2019, UE s-a confruntat cu provocări grave și complexe în domeniul protecției drepturilor fundamentale, a statului de drept și a democrației, care sunt toate intrinsec legate; întrucât Eurobarometrul special al Comisiei Europene din martie 2019 arată că puțini oameni au cunoștință de Cartă; întrucât, potrivit Agenției pentru Drepturi Fundamentale a UE, în 2018 am asistat nu numai la încălcări ale drepturilor omului în întreaga UE, ci și la respingerea sistemelor de protecție a drepturilor omului în ansamblu (51);

| E. | întrucât Carta trebuie promovată mai bine, de exemplu prin campanii de informare, pentru ca dispozițiile ei să devină mai eficiente și pentru a o promova ca sursă pozitivă de interpretare; întrucât ar fi de dorit să existe un schimb mai intens de informații despre experiențele și abordările în aplicarea Cartei între judecători, asociațiile de avocați și administrațiile publice din statele membre, dar și la nivel transfrontalier, inclusiv prin utilizarea, după caz, a unor instrumente de finanțare existente, ca cele prevăzute în programul Justiție, precum și prin programe de formare focalizate pentru practicienii din domeniul dreptului; |
| --- | --- |

E.

întrucât Carta trebuie promovată mai bine, de exemplu prin campanii de informare, pentru ca dispozițiile ei să devină mai eficiente și pentru a o promova ca sursă pozitivă de interpretare; întrucât ar fi de dorit să existe un schimb mai intens de informații despre experiențele și abordările în aplicarea Cartei între judecători, asociațiile de avocați și administrațiile publice din statele membre, dar și la nivel transfrontalier, inclusiv prin utilizarea, după caz, a unor instrumente de finanțare existente, ca cele prevăzute în programul Justiție, precum și prin programe de formare focalizate pentru practicienii din domeniul dreptului;

| F. | întrucât corupția reprezintă o amenințare gravă la adresa democrației, a statului de drept și a drepturilor fundamentale, afectând toate statele membre și UE în ansamblul său; întrucât cadrul juridic de combatere a corupției este aplicat în continuare neuniform de la un stat membru la altul; |
| --- | --- |

F.

întrucât corupția reprezintă o amenințare gravă la adresa democrației, a statului de drept și a drepturilor fundamentale, afectând toate statele membre și UE în ansamblul său; întrucât cadrul juridic de combatere a corupției este aplicat în continuare neuniform de la un stat membru la altul;

| G. | întrucât creșterea numărului de locuri de muncă precare, precum și șomajul în rândul tinerilor sunt profund îngrijorătoare și pot avea efecte negative de lungă durată asupra drepturilor consacrate la articolul 31 din Cartă; |
| --- | --- |

G.

întrucât creșterea numărului de locuri de muncă precare, precum și șomajul în rândul tinerilor sunt profund îngrijorătoare și pot avea efecte negative de lungă durată asupra drepturilor consacrate la articolul 31 din Cartă;

| H. | întrucât drepturile copilului sunt consfințite de Carta drepturilor fundamentale a UE; întrucât interesul superior al copilului ar trebui să fie un considerent primordial în toate acțiunile UE, iar principiul interesului superior al copilului ar trebui respectat întru totul în toate legile și toate hotărârile judecătorești și administrative de la toate nivelurile; întrucât statele membre ar trebui să asigure dreptul la educație pentru toți copiii din UE și să îi protejeze de orice discriminare; |
| --- | --- |

H.

întrucât drepturile copilului sunt consfințite de Carta drepturilor fundamentale a UE; întrucât interesul superior al copilului ar trebui să fie un considerent primordial în toate acțiunile UE, iar principiul interesului superior al copilului ar trebui respectat întru totul în toate legile și toate hotărârile judecătorești și administrative de la toate nivelurile; întrucât statele membre ar trebui să asigure dreptul la educație pentru toți copiii din UE și să îi protejeze de orice discriminare;

| I. | întrucât violența de gen în toate formele sale, inclusiv hărțuirea și violența la locul de muncă, acasă și online reprezintă o încălcare a drepturilor fundamentale care afectează toate nivelurile societății, indiferent de vârstă, educație, venit, poziție socială și țară de origine sau reședință, și reprezintă un obstacol major în calea egalității dintre femei și bărbați; întrucât 11 state membre – ceea ce este foarte mult – nu comunică date privind femeile ucise cu intenție de partener sau de un membru al familiei (52); |
| --- | --- |

I.

întrucât violența de gen în toate formele sale, inclusiv hărțuirea și violența la locul de muncă, acasă și online reprezintă o încălcare a drepturilor fundamentale care afectează toate nivelurile societății, indiferent de vârstă, educație, venit, poziție socială și țară de origine sau reședință, și reprezintă un obstacol major în calea egalității dintre femei și bărbați; întrucât 11 state membre – ceea ce este foarte mult – nu comunică date privind femeile ucise cu intenție de partener sau de un membru al familiei (52);

| J. | întrucât CEDO a stabilit că diverse tipuri de degradare a mediului pot conduce la încălcări ale drepturilor omului precum dreptul la viață, la viață privată și de familie, interzicerea tratamentelor inumane și degradante și exercitarea pașnică a dreptului la locuință (53); întrucât injustiția legată de mediu implică constant riscuri pentru sănătate și efecte negative asupra stării de bine, iar anumite comunități și grupuri, inclusiv grupurile dezavantajate din punct de vedere social, precum și persoanele de origine africană și persoanele de culoare și minoritățile etnice, sunt afectate disproporționat de problemele de mediu; |
| --- | --- |

J.

întrucât CEDO a stabilit că diverse tipuri de degradare a mediului pot conduce la încălcări ale drepturilor omului precum dreptul la viață, la viață privată și de familie, interzicerea tratamentelor inumane și degradante și exercitarea pașnică a dreptului la locuință (53); întrucât injustiția legată de mediu implică constant riscuri pentru sănătate și efecte negative asupra stării de bine, iar anumite comunități și grupuri, inclusiv grupurile dezavantajate din punct de vedere social, precum și persoanele de origine africană și persoanele de culoare și minoritățile etnice, sunt afectate disproporționat de problemele de mediu;

| K. | întrucât accesul la justiție este un drept fundamental, iar impunitatea reprezintă un obstacol semnificativ în calea recuperării și protejării victimelor; |
| --- | --- |

K.

întrucât accesul la justiție este un drept fundamental, iar impunitatea reprezintă un obstacol semnificativ în calea recuperării și protejării victimelor;

| L. | întrucât, în ultimii ani, au fost înregistrate reacții ostile sistematice la adresa drepturilor femeilor și ale fetelor, iar unele state membre au încercat să anuleze unele progrese realizate în ceea ce privește sănătatea sexuală și reproductivă și drepturile aferente, de exemplu în privința protecției juridice existente pentru accesul femeilor la servicii de avort, inclusiv introducerea unor condiții prealabile reacționare pentru a avorta, cum ar fi o consiliere obligatorie părtinitoare sau perioadele de așteptare, neîndepărtarea obstacolelor practice care împiedică accesul la avort, precum și încercările de a interzice total avortul sau a elimina temeiurile juridice existente pentru avort; întrucât în unele state membre au existat încercări de limitare sau de interzicere a educației sexuale și a studiilor de gen și de promovare a campaniilor împotriva Convenției de la Istanbul, care neagă existența violenței de gen; întrucât reacțiile ostile la adresa drepturilor femeilor și a egalității de gen sunt adesea legate de o deteriorare mai amplă a situației democrației, statului de drept și drepturilor fundamentale; |
| --- | --- |

L.

întrucât, în ultimii ani, au fost înregistrate reacții ostile sistematice la adresa drepturilor femeilor și ale fetelor, iar unele state membre au încercat să anuleze unele progrese realizate în ceea ce privește sănătatea sexuală și reproductivă și drepturile aferente, de exemplu în privința protecției juridice existente pentru accesul femeilor la servicii de avort, inclusiv introducerea unor condiții prealabile reacționare pentru a avorta, cum ar fi o consiliere obligatorie părtinitoare sau perioadele de așteptare, neîndepărtarea obstacolelor practice care împiedică accesul la avort, precum și încercările de a interzice total avortul sau a elimina temeiurile juridice existente pentru avort; întrucât în unele state membre au existat încercări de limitare sau de interzicere a educației sexuale și a studiilor de gen și de promovare a campaniilor împotriva Convenției de la Istanbul, care neagă existența violenței de gen; întrucât reacțiile ostile la adresa drepturilor femeilor și a egalității de gen sunt adesea legate de o deteriorare mai amplă a situației democrației, statului de drept și drepturilor fundamentale;

| M. | întrucât cazurile de violență ginecologică și obstetrică au fost din ce în ce mai des denunțate în mai multe state membre (54); întrucât drepturile femeilor în toată diversitatea lor sunt protejate prin tratat, inclusiv ale femeilor rome, ale femeilor negre și de culoare, ale femeilor LGBTI și ale celor cu dizabilități; întrucât femeile de etnie romă sunt deosebit de afectate în privința drepturilor femeilor și se confruntă adesea cu forme exacerbate de hărțuire verbală, fizică, psihologică și rasială în serviciile de sănătate reproductivă; întrucât femeile de etnie romă se confruntă și cu segregarea etnică în unitățile medicale pentru sănătatea mamelor, fiind plasate în spații speciale, cu băi și cantine separate; întrucât, în unele state membre, romii sunt supuși unor practici sistematice de sterilizare forțată și coercitivă și nu reușesc să obțină reparații adecvate, inclusiv compensații, pentru încălcările drepturilor omului de la care sunt supuși; |
| --- | --- |

M.

întrucât cazurile de violență ginecologică și obstetrică au fost din ce în ce mai des denunțate în mai multe state membre (54); întrucât drepturile femeilor în toată diversitatea lor sunt protejate prin tratat, inclusiv ale femeilor rome, ale femeilor negre și de culoare, ale femeilor LGBTI și ale celor cu dizabilități; întrucât femeile de etnie romă sunt deosebit de afectate în privința drepturilor femeilor și se confruntă adesea cu forme exacerbate de hărțuire verbală, fizică, psihologică și rasială în serviciile de sănătate reproductivă; întrucât femeile de etnie romă se confruntă și cu segregarea etnică în unitățile medicale pentru sănătatea mamelor, fiind plasate în spații speciale, cu băi și cantine separate; întrucât, în unele state membre, romii sunt supuși unor practici sistematice de sterilizare forțată și coercitivă și nu reușesc să obțină reparații adecvate, inclusiv compensații, pentru încălcările drepturilor omului de la care sunt supuși;

| N. | întrucât UE s-a confruntat cu răspândirea rasismului, intoleranței, extremismului, xenofobiei, antisemitismului și sentimentelor anti-romi, care au început să fie acceptate pe scară tot mai largă în anumite state membre și sunt adoptate de lideri de opinie și de politicieni din întreaga UE, promovând un climat social care oferă un teren fertil pentru rasism, discriminare și infracțiuni motivate de ură; întrucât musulmanii, inclusiv femeile musulmane, continuă să se confrunte cu ostilitate și intoleranță larg răspândite în țările UE (55); întrucât Agenția pentru Drepturi Fundamentale a UE a subliniat în raportul său din 2019 că în multe țări există practici instituționale, politici și legi discriminatorii; întrucât lupta împotriva terorismului și politicile de combatere a terorismului nu ar trebui să conducă la o discriminare generală împotriva anumitor comunități; întrucât FRA a creat în decembrie 2018 prima bază de date specială dedicată luptei împotriva islamofobiei; întrucât antisemitismul pare să fie în creștere, după cum arată datele prezentate în raportul din 4 iulie 2019 al Agenției pentru Drepturi Fundamentale a UE, mai multe state membre raportând creșteri ale numărului infracțiunilor motivate de antisemitism; întrucât minoritățile etnice și religioase se confruntă adesea cu hărțuire verbală, fizică, psihologică și rasială; întrucât dezvoltarea educației și a formării profesionale cu scopul de a promova gândirea critică, a oferi instrumente pentru identificarea tuturor formelor de discriminare și intoleranță și a promova alfabetizarea digitală este esențială; |
| --- | --- |

N.

întrucât UE s-a confruntat cu răspândirea rasismului, intoleranței, extremismului, xenofobiei, antisemitismului și sentimentelor anti-romi, care au început să fie acceptate pe scară tot mai largă în anumite state membre și sunt adoptate de lideri de opinie și de politicieni din întreaga UE, promovând un climat social care oferă un teren fertil pentru rasism, discriminare și infracțiuni motivate de ură; întrucât musulmanii, inclusiv femeile musulmane, continuă să se confrunte cu ostilitate și intoleranță larg răspândite în țările UE (55); întrucât Agenția pentru Drepturi Fundamentale a UE a subliniat în raportul său din 2019 că în multe țări există practici instituționale, politici și legi discriminatorii; întrucât lupta împotriva terorismului și politicile de combatere a terorismului nu ar trebui să conducă la o discriminare generală împotriva anumitor comunități; întrucât FRA a creat în decembrie 2018 prima bază de date specială dedicată luptei împotriva islamofobiei; întrucât antisemitismul pare să fie în creștere, după cum arată datele prezentate în raportul din 4 iulie 2019 al Agenției pentru Drepturi Fundamentale a UE, mai multe state membre raportând creșteri ale numărului infracțiunilor motivate de antisemitism; întrucât minoritățile etnice și religioase se confruntă adesea cu hărțuire verbală, fizică, psihologică și rasială; întrucât dezvoltarea educației și a formării profesionale cu scopul de a promova gândirea critică, a oferi instrumente pentru identificarea tuturor formelor de discriminare și intoleranță și a promova alfabetizarea digitală este esențială;

| O. | întrucât recurgerea din ce în ce mai mult la noile tehnologii, cum ar fi activitățile polițienești bazate pe analiza predictivă și utilizarea recunoașterii faciale, creează o serie de riscuri, inclusiv pentru minoritățile rasiale din Europa; |
| --- | --- |

O.

întrucât recurgerea din ce în ce mai mult la noile tehnologii, cum ar fi activitățile polițienești bazate pe analiza predictivă și utilizarea recunoașterii faciale, creează o serie de riscuri, inclusiv pentru minoritățile rasiale din Europa;

| P. | întrucât există un grav regres în ceea ce privește drepturile persoanelor LGBTI, mergându-se până la introducerea unor „zone fără LGBTI” (56) într-unul dintre statele membre; |
| --- | --- |

P.

întrucât există un grav regres în ceea ce privește drepturile persoanelor LGBTI, mergându-se până la introducerea unor „zone fără LGBTI” (56) într-unul dintre statele membre;

| Q. | întrucât UE și statele membre au competențe partajate în domeniul locuințelor; întrucât este nevoie atât de strategii la nivel național, cât și de o strategie la nivelul UE; întrucât lipsa de adăpost este o situație care privează persoanele de drepturile omului și constituie prin ea însăși o încălcare a drepturilor omului; întrucât există o tendință de creștere a numărului de evacuări forțate și a incidenței cazurilor de lipsă de adăpost în întreaga UE (57); |
| --- | --- |

Q.

întrucât UE și statele membre au competențe partajate în domeniul locuințelor; întrucât este nevoie atât de strategii la nivel național, cât și de o strategie la nivelul UE; întrucât lipsa de adăpost este o situație care privează persoanele de drepturile omului și constituie prin ea însăși o încălcare a drepturilor omului; întrucât există o tendință de creștere a numărului de evacuări forțate și a incidenței cazurilor de lipsă de adăpost în întreaga UE (57);

| R. | întrucât, în prezent, în Europa există un deficit de locuințe disponibile la prețuri accesibile, în ciuda unei cereri în creștere; întrucât sintezele anuale publicate de Federația europeană a organizațiilor naționale care lucrează cu persoanele fără adăpost (FEANTSA) au identificat dovezi ale creșterii numărului de persoane fără adăpost în aproape toate statele membre ale UE/SEE; întrucât raportul FEANTSA din 2018 a constatat că copiii încep să fie cei mai numeroși reprezentanți în rândul persoanelor cazate în adăposturile de urgență, ca urmare a deteriorării condițiilor de viață ale familiilor extrem de vulnerabile (58); |
| --- | --- |

R.

întrucât, în prezent, în Europa există un deficit de locuințe disponibile la prețuri accesibile, în ciuda unei cereri în creștere; întrucât sintezele anuale publicate de Federația europeană a organizațiilor naționale care lucrează cu persoanele fără adăpost (FEANTSA) au identificat dovezi ale creșterii numărului de persoane fără adăpost în aproape toate statele membre ale UE/SEE; întrucât raportul FEANTSA din 2018 a constatat că copiii încep să fie cei mai numeroși reprezentanți în rândul persoanelor cazate în adăposturile de urgență, ca urmare a deteriorării condițiilor de viață ale familiilor extrem de vulnerabile (58);

| S. | întrucât libertatea de exprimare și libertatea și pluralismul mass-mediei sunt consacrate la articolul 11 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene și la articolul 10 din Convenția europeană a drepturilor omului; întrucât independența sistemului judiciar, libertatea de exprimare și de informare și pluralismul mass-mediei sunt componente esențiale ale statului de drept și sunt vitale pentru funcționarea UE și a statelor sale membre; |
| --- | --- |

S.

întrucât libertatea de exprimare și libertatea și pluralismul mass-mediei sunt consacrate la articolul 11 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene și la articolul 10 din Convenția europeană a drepturilor omului; întrucât independența sistemului judiciar, libertatea de exprimare și de informare și pluralismul mass-mediei sunt componente esențiale ale statului de drept și sunt vitale pentru funcționarea UE și a statelor sale membre;

| T. | întrucât numărul amenințărilor și al atacurilor împotriva jurnaliștilor a crescut în întreaga UE (59); întrucât OSCE semnalează prevalența impunității, având în vedere, de exemplu, că mai puțin de 15 % din cazurile de asasinare a jurnaliștilor sunt soluționate în regiunea OSCE (Raportul privind libertatea mass-mediei); întrucât această situație indică o deteriorare evidentă a stării de fapt în ceea ce privește protecția jurnaliștilor, care subminează libertatea mass-mediei și libertatea de exprimare, punând în pericol democrația; |
| --- | --- |

T.

întrucât numărul amenințărilor și al atacurilor împotriva jurnaliștilor a crescut în întreaga UE (59); întrucât OSCE semnalează prevalența impunității, având în vedere, de exemplu, că mai puțin de 15 % din cazurile de asasinare a jurnaliștilor sunt soluționate în regiunea OSCE (Raportul privind libertatea mass-mediei); întrucât această situație indică o deteriorare evidentă a stării de fapt în ceea ce privește protecția jurnaliștilor, care subminează libertatea mass-mediei și libertatea de exprimare, punând în pericol democrația;

| U. | întrucât Rezoluția Parlamentului referitoare la pluralismul și libertatea mass-mediei în UE a subliniat faptul că statele membre și Comisia ar trebui să se abțină de la adoptarea unor măsuri inutile sau disproporționate care limitează accesul la internet și exercitarea drepturilor fundamentale ale omului sau care implică preluarea controlului asupra comunicațiilor publice prin impunerea arbitrară a stării de urgență sau din alte motive; întrucât aceste legi utilizează uneori formulări vagi și imprecise, oferind astfel autorităților de aplicare a legii o largă marjă de apreciere în punerea în aplicare și sporind riscul de restricționare arbitrară a dreptului la libertatea de întrunire pașnică; |
| --- | --- |

U.

întrucât Rezoluția Parlamentului referitoare la pluralismul și libertatea mass-mediei în UE a subliniat faptul că statele membre și Comisia ar trebui să se abțină de la adoptarea unor măsuri inutile sau disproporționate care limitează accesul la internet și exercitarea drepturilor fundamentale ale omului sau care implică preluarea controlului asupra comunicațiilor publice prin impunerea arbitrară a stării de urgență sau din alte motive; întrucât aceste legi utilizează uneori formulări vagi și imprecise, oferind astfel autorităților de aplicare a legii o largă marjă de apreciere în punerea în aplicare și sporind riscul de restricționare arbitrară a dreptului la libertatea de întrunire pașnică;

| V. | întrucât în 2018 și 2019 s-a dovedit că unele dintre principalele companii de mass-media socială au acordat terților acces la datele cu caracter personal ale utilizatorilor, încălcând legislația în vigoare privind protecția datelor, și că datele cu caracter personal au fost utilizate tot mai frecvent în mod abuziv, pentru a prezice comportamente și în vederea manipulării, inclusiv în scopuri electorale; întrucât, ca urmare a dezvoltării constante a tehnologiei, intruziunile în drepturile fundamentale pot fi deosebit de grave; întrucât unele sisteme informatice pot avea un impact asupra drepturilor fundamentale, cum ar fi protecția datelor și dreptul la viață privată; |
| --- | --- |

V.

întrucât în 2018 și 2019 s-a dovedit că unele dintre principalele companii de mass-media socială au acordat terților acces la datele cu caracter personal ale utilizatorilor, încălcând legislația în vigoare privind protecția datelor, și că datele cu caracter personal au fost utilizate tot mai frecvent în mod abuziv, pentru a prezice comportamente și în vederea manipulării, inclusiv în scopuri electorale; întrucât, ca urmare a dezvoltării constante a tehnologiei, intruziunile în drepturile fundamentale pot fi deosebit de grave; întrucât unele sisteme informatice pot avea un impact asupra drepturilor fundamentale, cum ar fi protecția datelor și dreptul la viață privată;

| W. | întrucât, ca urmare a dezvoltării constante a tehnologiei, intruziunile în drepturile fundamentale nu sunt ușor de prevăzut; întrucât unele sisteme informatice pot avea un impact asupra drepturilor fundamentale, cum ar fi problemele legate de garantarea protecției datelor și a dreptului la viață privată; întrucât interoperabilitatea crescută a acestor sisteme ar putea duce la o protecție robustă și mai promptă a cetățenilor noștri și, prin urmare, a drepturilor lor, mai precis în cazurile de copii dispăruți, trafic de persoane sau combatere a spălării de bani; întrucât cooperarea și schimbul de informații între diferitele agenții ale UE care lucrează în domeniul securității sunt esențiale pentru a combate cu succes și promptitudine terorismul și radicalizarea, dar și pentru a preveni criminalitatea informatică; |
| --- | --- |

W.

întrucât, ca urmare a dezvoltării constante a tehnologiei, intruziunile în drepturile fundamentale nu sunt ușor de prevăzut; întrucât unele sisteme informatice pot avea un impact asupra drepturilor fundamentale, cum ar fi problemele legate de garantarea protecției datelor și a dreptului la viață privată; întrucât interoperabilitatea crescută a acestor sisteme ar putea duce la o protecție robustă și mai promptă a cetățenilor noștri și, prin urmare, a drepturilor lor, mai precis în cazurile de copii dispăruți, trafic de persoane sau combatere a spălării de bani; întrucât cooperarea și schimbul de informații între diferitele agenții ale UE care lucrează în domeniul securității sunt esențiale pentru a combate cu succes și promptitudine terorismul și radicalizarea, dar și pentru a preveni criminalitatea informatică;

| X. | întrucât avertizorii de integritate și jurnaliștii joacă un rol esențial în orice democrație deschisă și transparentă; întrucât avertizorii de integritate și jurnaliștii contribuie decisiv la promovarea transparenței, a democrației și a statului de drept, întrucât semnalează acte ilegale sau abuzive care subminează interesul public, cum ar fi actele de corupție, infracțiunile penale sau conflictele de interese, care reprezintă o amenințare la adresa drepturilor și libertăților cetățenilor; întrucât semnalarea neregulilor și jurnalismul sunt aspecte fundamentale ale libertății de exprimare și de informare; întrucât jurnaliștii și alți actori media din UE se confruntă cu numeroase atacuri, amenințări și presiuni din partea unor actori statali și nestatali; întrucât protecția adecvată a jurnaliștilor și avertizorilor la nivelul UE, la nivel național și la nivel internațional, precum și recunoașterea rolului lor important în societate, în special al jurnaliștilor de investigație, reprezintă condiții indispensabile pentru ca acest rol să poată fi efectiv îndeplinit; |
| --- | --- |

X.

întrucât avertizorii de integritate și jurnaliștii joacă un rol esențial în orice democrație deschisă și transparentă; întrucât avertizorii de integritate și jurnaliștii contribuie decisiv la promovarea transparenței, a democrației și a statului de drept, întrucât semnalează acte ilegale sau abuzive care subminează interesul public, cum ar fi actele de corupție, infracțiunile penale sau conflictele de interese, care reprezintă o amenințare la adresa drepturilor și libertăților cetățenilor; întrucât semnalarea neregulilor și jurnalismul sunt aspecte fundamentale ale libertății de exprimare și de informare; întrucât jurnaliștii și alți actori media din UE se confruntă cu numeroase atacuri, amenințări și presiuni din partea unor actori statali și nestatali; întrucât protecția adecvată a jurnaliștilor și avertizorilor la nivelul UE, la nivel național și la nivel internațional, precum și recunoașterea rolului lor important în societate, în special al jurnaliștilor de investigație, reprezintă condiții indispensabile pentru ca acest rol să poată fi efectiv îndeplinit;

| Y. | întrucât la articolul 11 din Convenția europeană a drepturilor omului și la articolul 12 din Cartă se prevede că orice persoană are dreptul la libertatea de întrunire pașnică și la libertatea de asociere, inclusiv dreptul de a înființa sindicate și de a se afilia la acestea pentru protecția intereselor sale; întrucât, în societățile democratice, libertatea de întrunire este unul dintre instrumentele prin care cetățenii pot participa la dezbaterea publică și pot determina schimbări sociale; |
| --- | --- |

Y.

întrucât la articolul 11 din Convenția europeană a drepturilor omului și la articolul 12 din Cartă se prevede că orice persoană are dreptul la libertatea de întrunire pașnică și la libertatea de asociere, inclusiv dreptul de a înființa sindicate și de a se afilia la acestea pentru protecția intereselor sale; întrucât, în societățile democratice, libertatea de întrunire este unul dintre instrumentele prin care cetățenii pot participa la dezbaterea publică și pot determina schimbări sociale;

| Z. | întrucât agenții de poliție care acționează trebuie să fie întotdeauna identificabili pentru a permite investigarea posibilelor excese ale utilizării forței, iar autoritățile naționale trebuie să stabilească responsabilitățile aferente; întrucât statele membre aplică criterii diferite pentru utilizarea forței și a armelor de către autoritățile de aplicare a legii pentru menținerea ordinii publice; întrucât mai multe state membre (60) au adoptat legi care ar putea duce la restricții disproporționate ale dreptului la libertatea de întrunire pașnică; |
| --- | --- |

Z.

întrucât agenții de poliție care acționează trebuie să fie întotdeauna identificabili pentru a permite investigarea posibilelor excese ale utilizării forței, iar autoritățile naționale trebuie să stabilească responsabilitățile aferente; întrucât statele membre aplică criterii diferite pentru utilizarea forței și a armelor de către autoritățile de aplicare a legii pentru menținerea ordinii publice; întrucât mai multe state membre (60) au adoptat legi care ar putea duce la restricții disproporționate ale dreptului la libertatea de întrunire pașnică;

| AA. | întrucât spațiul de acțiune pentru societatea civilă se restrânge în anumite state membre; întrucât statele membre au responsabilitatea de a se asigura că drepturile organizațiilor societății civile și ale apărătorilor drepturilor omului nu sunt restricționate și că există un mediu legislativ și de reglementare favorabil, așa cum s-a repetat în concluziile recent adoptate ale Consiliului privind Carta drepturilor fundamentale după 10 ani: situația actuală și acțiuni în viitor; întrucât statele membre ar trebui, de asemenea, să sprijine activitatea organizațiilor societății civile printr-o finanțare suficientă și să se asigure că există mecanisme de cooperare fructuoasă cu acestea; |
| --- | --- |

AA.

întrucât spațiul de acțiune pentru societatea civilă se restrânge în anumite state membre; întrucât statele membre au responsabilitatea de a se asigura că drepturile organizațiilor societății civile și ale apărătorilor drepturilor omului nu sunt restricționate și că există un mediu legislativ și de reglementare favorabil, așa cum s-a repetat în concluziile recent adoptate ale Consiliului privind Carta drepturilor fundamentale după 10 ani: situația actuală și acțiuni în viitor; întrucât statele membre ar trebui, de asemenea, să sprijine activitatea organizațiilor societății civile printr-o finanțare suficientă și să se asigure că există mecanisme de cooperare fructuoasă cu acestea;

| AB. | întrucât campaniile finanțate de stat și de actori nestatali menite să-i discrediteze pe apărătorii drepturilor omului și organizațiile societății civile își propun, prin strategiile lor, să revoce unele legi existente privind drepturile fundamentale; întrucât aceste campanii au fost adesea susținute de mass-media tradiționale și de rețelele sociale, în timp ce campaniile care apără imigranții și solicitanții de azil, comunitatea LGBTI+, persoanele care au supraviețuit violenței de gen, membrii diferitelor confesiuni și comunități religioase și alte grupuri marginalizate continuă să fie incriminate și stigmatizate; |
| --- | --- |

AB.

întrucât campaniile finanțate de stat și de actori nestatali menite să-i discrediteze pe apărătorii drepturilor omului și organizațiile societății civile își propun, prin strategiile lor, să revoce unele legi existente privind drepturile fundamentale; întrucât aceste campanii au fost adesea susținute de mass-media tradiționale și de rețelele sociale, în timp ce campaniile care apără imigranții și solicitanții de azil, comunitatea LGBTI+, persoanele care au supraviețuit violenței de gen, membrii diferitelor confesiuni și comunități religioase și alte grupuri marginalizate continuă să fie incriminate și stigmatizate;

| AC. | întrucât, în conformitate cu cifrele prezentate de OIM, se crede că în Marea Mediterană au murit sau dispărut 1 885 de oameni în 2019 și 2 299 în 2018, în încercarea lor de a ajunge în Europa; întrucât ruta dinspre Libia către Europa este încă ruta migratoare cu cel mai mare număr de decese din lume (646 de decese până în prezent în 2019), număr care a fost de cinci ori mai ridicat în 2018 decât în 2015, în special din cauza reducerii activităților de căutare și salvare (SAR) în largul coastei libiene (61); întrucât salvarea de vieți omenești este un act de solidaritate față de cei aflați în pericol, dar în primul rând este o obligație juridică atât în temeiul dreptului internațional, întrucât articolul 98 din Convenția Națiunilor Unite privind dreptul mării (UNCLOS) – ratificată de toate statele membre și de Uniunea Europeană însăși – obligă statele să acorde asistență oricărei persoane aflate în pericol pe mare, cât și în temeiul dreptului Uniunii (62); |
| --- | --- |

AC.

întrucât, în conformitate cu cifrele prezentate de OIM, se crede că în Marea Mediterană au murit sau dispărut 1 885 de oameni în 2019 și 2 299 în 2018, în încercarea lor de a ajunge în Europa; întrucât ruta dinspre Libia către Europa este încă ruta migratoare cu cel mai mare număr de decese din lume (646 de decese până în prezent în 2019), număr care a fost de cinci ori mai ridicat în 2018 decât în 2015, în special din cauza reducerii activităților de căutare și salvare (SAR) în largul coastei libiene (61); întrucât salvarea de vieți omenești este un act de solidaritate față de cei aflați în pericol, dar în primul rând este o obligație juridică atât în temeiul dreptului internațional, întrucât articolul 98 din Convenția Națiunilor Unite privind dreptul mării (UNCLOS) – ratificată de toate statele membre și de Uniunea Europeană însăși – obligă statele să acorde asistență oricărei persoane aflate în pericol pe mare, cât și în temeiul dreptului Uniunii (62);

| AD. | întrucât incriminarea solidarității a continuat să fie utilizată ca instrument de perturbare a activității ONG-urilor care încearcă să salveze vieți în Marea Mediterană; întrucât unele persoane au fost acuzate de infracțiuni legate de asistența pe care au acordat-o imigranților și solicitanților de azil în mai multe țări din UE, ceea ce demonstrează tendința îngrijorătoare de a incrimina asistența umanitară pentru imigranți și solicitanții de azil; |
| --- | --- |

AD.

întrucât incriminarea solidarității a continuat să fie utilizată ca instrument de perturbare a activității ONG-urilor care încearcă să salveze vieți în Marea Mediterană; întrucât unele persoane au fost acuzate de infracțiuni legate de asistența pe care au acordat-o imigranților și solicitanților de azil în mai multe țări din UE, ceea ce demonstrează tendința îngrijorătoare de a incrimina asistența umanitară pentru imigranți și solicitanții de azil;

| AE. | întrucât Uniunea are obligația, în temeiul dreptului UE și al dreptului internațional, de a primi și de a prelucra cererile depuse de persoanele care vin pe teritoriul său să solicite azil; întrucât returnările reprezintă o încălcare a dreptului UE și a dreptului internațional și împiedică solicitanții de azil să beneficieze de garanțiile juridice prevăzute categoric în legislație; întrucât Comisarul pentru drepturile omului al Consiliului Europei și-a exprimat profunda îngrijorare cu privire la relatările repetate privind returnările violente; |
| --- | --- |

AE.

întrucât Uniunea are obligația, în temeiul dreptului UE și al dreptului internațional, de a primi și de a prelucra cererile depuse de persoanele care vin pe teritoriul său să solicite azil; întrucât returnările reprezintă o încălcare a dreptului UE și a dreptului internațional și împiedică solicitanții de azil să beneficieze de garanțiile juridice prevăzute categoric în legislație; întrucât Comisarul pentru drepturile omului al Consiliului Europei și-a exprimat profunda îngrijorare cu privire la relatările repetate privind returnările violente;

| AF. | întrucât migrația face parte din trecutul, prezentul și viitorul UE și reprezintă una dintre cele mai mari provocări ale vremurilor noastre, cu implicații de netăgăduit asupra drepturilor fundamentale; întrucât solicitanții de azil au dreptul și posibilitatea de a depune cereri de azil la punctele oficiale de trecere a frontierei la intrarea în UE; întrucât unele surse pretind că au existat cazuri de încălcare a drepturilor fundamentale ale imigranților și ale solicitanților de azil; întrucât funcționarii de la frontieră trebuie să le ofere refugiaților servicii adecvate, ținând seama de situația specială a persoanelor vulnerabile, cum ar fi copiii, persoanele traumatizate și femeile însărcinate; |
| --- | --- |

AF.

întrucât migrația face parte din trecutul, prezentul și viitorul UE și reprezintă una dintre cele mai mari provocări ale vremurilor noastre, cu implicații de netăgăduit asupra drepturilor fundamentale; întrucât solicitanții de azil au dreptul și posibilitatea de a depune cereri de azil la punctele oficiale de trecere a frontierei la intrarea în UE; întrucât unele surse pretind că au existat cazuri de încălcare a drepturilor fundamentale ale imigranților și ale solicitanților de azil; întrucât funcționarii de la frontieră trebuie să le ofere refugiaților servicii adecvate, ținând seama de situația specială a persoanelor vulnerabile, cum ar fi copiii, persoanele traumatizate și femeile însărcinate;

| AG. | întrucât, potrivit Agenției Europene pentru Poliția de Frontieră și Garda de Coastă, în 2018 femeile reprezentau 18 % din totalul intrărilor clandestine la frontierele externe ale UE, iar aproape o cincime dintre imigranții înregistrați erau copii, dintre care aproximativ 3 750 neînsoțiți; întrucât aceste femei și acești copii cad foarte ușor victimă abuzurilor la adresa drepturilor lor fundamentale, precum traficul de ființe umane; întrucât este necesar ca statele membre să edifice și să consolideze sisteme de protecție a copilului, pentru a preveni și a combate practici precum violența, abuzurile, neglijarea și exploatarea copiilor; |
| --- | --- |

AG.

întrucât, potrivit Agenției Europene pentru Poliția de Frontieră și Garda de Coastă, în 2018 femeile reprezentau 18 % din totalul intrărilor clandestine la frontierele externe ale UE, iar aproape o cincime dintre imigranții înregistrați erau copii, dintre care aproximativ 3 750 neînsoțiți; întrucât aceste femei și acești copii cad foarte ușor victimă abuzurilor la adresa drepturilor lor fundamentale, precum traficul de ființe umane; întrucât este necesar ca statele membre să edifice și să consolideze sisteme de protecție a copilului, pentru a preveni și a combate practici precum violența, abuzurile, neglijarea și exploatarea copiilor;

| AH. | întrucât statele membre ar trebui să se asigure că copiilor migranți și refugiați li se permite accesul la educație la scurt timp după sosirea lor în Uniunea Europeană; |
| --- | --- |

AH.

întrucât statele membre ar trebui să se asigure că copiilor migranți și refugiați li se permite accesul la educație la scurt timp după sosirea lor în Uniunea Europeană;

| AI. | întrucât actele de terorism reprezintă una dintre cele mai grave încălcări ale drepturilor și libertăților fundamentale; întrucât în 2018 și 2019 în Uniunea Europeană au avut loc acte de glorificare a terorismului și de omagiere a teroriștilor; întrucât acest tip de acte legitimează terorismul, amenință democrația și umilește victimele; |
| --- | --- |

AI.

întrucât actele de terorism reprezintă una dintre cele mai grave încălcări ale drepturilor și libertăților fundamentale; întrucât în 2018 și 2019 în Uniunea Europeană au avut loc acte de glorificare a terorismului și de omagiere a teroriștilor; întrucât acest tip de acte legitimează terorismul, amenință democrația și umilește victimele;

Drepturile economice și sociale

| 1. | recunoaște că UE joacă un rol important în prevenirea sărăciei și a excluziunii sociale în statele membre; subliniază că este important ca UE și statele sale membre să elaboreze programe specifice care să vizeze eradicarea sărăciei în rândul copiilor, deoarece trebuie acordată o atenție deosebită impactului profund negativ al sărăciei asupra dezvoltării sociale, psihologice și fizice a copiilor și implicațiilor acesteia pentru sănătatea viitoarelor generații de adulți; subliniază că copiii se confruntă cu un risc disproporționat de excluziune socială și economică, precum și cu situații de încălcare a drepturilor lor fundamentale ca urmare a abuzurilor, violenței, exploatării, sărăciei și a tuturor formelor de excluziune socială; subliniază că sărăcia este, în sine, o formă de nedreptate socială, care își are rădăcinile în inegalitățile de gen, discriminare și accesul inegal la bunuri și servicii; invită Comisia și Consiliul să ia în considerare drepturile fundamentale atunci când fac propuneri de politică economică și să se asigure că se efectuează evaluări ale impactului asupra drepturilor omului în contextul oricăror decizii de adoptare a unor astfel de propuneri, pentru a evalua orice potențiale efecte negative asupra drepturilor omului; invită statele membre să garanteze accesul tuturor la asistență medicală, educație de calitate și locuințe, în condiții de egalitate; |
| --- | --- |

1.

| 2. | subliniază că reducerile majore ale cheltuielilor guvernamentale pentru serviciile publice au avut efecte semnificative asupra situației inegalităților, afectând profund structura socială a UE în multe state membre și că acest lucru continuă și în prezent, exacerbând inegalități care oricum se agravau și încălcând drepturi fundamentale, fiind afectate în special categorii ale populației cum sunt femeile, persoanele cu dizabilități, vârstnicii, copiii, migranții, romii, nomazii, persoanele LGTBI+ și alte grupuri dezavantajate; reiterează faptul că politicile macroeconomice trebuie să fie ghidate nu numai de creșterea economică, ci și de standarde sociale, pentru a se asigura faptul că persoanele cele mai vulnerabile din societate se pot bucura pe deplin de drepturile lor sociale, politice și economice; subliniază că asigurarea unui acces egal la educație și locuri de muncă de calitate și a oportunităților egale de a beneficia de acestea joacă un rol esențial în reducerea inegalităților și în eradicarea sărăciei în rândul populației; recunoaște importanța drepturilor lucrătorilor, cum ar fi concediul de maternitate și de paternitate, care contribuie la asigurarea unui mediu sănătos și stabil pentru copii; invită statele membre să adopte legi care să protejeze și să consolideze aceste drepturi, care contribuie la stabilitatea socială și economică a familiilor; invită statele membre să asigure condiții de muncă adecvate și protecție împotriva exploatării economice și a discriminării, în special pentru grupurile cele mai vulnerabile la astfel de inegalități, cum ar fi tinerii; invită statele membre să consolideze punerea în aplicare a Garanției pentru tineret, asigurând faptul că toți tinerii au acces la locuri de muncă de înaltă calitate, la oportunități educaționale și de formare și că aceste oportunități sunt distribuite în mod echilibrat între statele membre și regiuni; invită statele membre să pună pe deplin în aplicare Directiva privind egalitatea de tratament în ceea ce privește încadrarea în muncă, pentru a asigura accesul egal la oportunități de angajare, fără discriminări pe criterii de convingeri religioase, vârstă, dizabilități și orientare sexuală; |
| --- | --- |

2.

| 3. | subliniază faptul că locuințele nu sunt doar bunuri, ci o necesitate, fără de care cetățenii nu pot participa pe deplin în societate și nu își pot exercita toate drepturile fundamentale; este preocupat de faptul că în special accesul tinerilor la locuințe este îngrădit din cauza prețurilor proprietăților imobiliare și își exprimă regretul cu privire la cazurile de discriminare din partea proprietarilor și la aplicarea unor politici care reduc facilitățile acordate tinerilor pentru a sprijini accesul lor la locuințe; este alarmat de faptul că până la o treime din totalul persoanelor fără adăpost din majoritatea statelor membre ale UE au vârsta cuprinsă între 18 și 29 de ani; invită Comisia și statele membre să integreze recomandările făcute de Comisarul pentru drepturile omului al Consiliului Europei în observațiile sale din 23 ianuarie 2020, intitulate „Dreptul la locuințe accesibile: datoria neglijată a Europei”, în special recomandarea conform căreia toate statele membre ar trebui să accepte imediat să își asume obligații în temeiul articolului 31 din Carta socială europeană revizuită privind dreptul la locuință; invită statele membre să plaseze dreptul cetățenilor la o locuință adecvată între prioritățile politicilor lor sociale și să intensifice investițiile în locuințe sociale și accesibile ca preț pentru a combate costurile excesive legate de locuințe, în special cu scopul de a proteja grupurile dezavantajate și vulnerabile; invită Comisia să investigheze în mod corespunzător discriminarea în ceea ce privește accesul la locuințe, interzisă în temeiul Directivei privind egalitatea rasială, și să inițieze proceduri de constatare a neîndeplinirii obligațiilor în caz de încălcare; |
| --- | --- |

3.

| 4. | subliniază articolul 37 din Cartă, care afirmă că măsurile care vizează atingerea unui nivel ridicat de protecție a mediului și de îmbunătățire a calității acestuia trebuie să fie integrate în politicile Uniunii; subliniază nevoia urgentă de a include preocupări relevante legate de mediu în procesul decizional asociat tuturor politicilor și inițiativelor și consideră că sustenabilitatea trebuie să fie principiul director pentru toate politicile macroeconomice, pentru a asigura tranziția echitabilă către o economie sustenabilă din punct de vedere ecologic, protejând locurile de muncă durabile și creând totodată astfel de locuri de muncă, și, în același timp, pentru a face față uneia dintre cele mai importante amenințări cu care se confruntă umanitatea; solicită punerea în aplicare la nivelul UE a Convenției de la Aarhus, care corelează drepturile la un mediu sănătos cu drepturile omului; subliniază că daunele aduse mediului și faptul că unele autorități publice nu au furnizat informații cu privire la riscurile grave de mediu la care sunt expuse persoanele pot avea consecințe negative grave pentru cetățeni; |
| --- | --- |

4.

| 5. | reamintește că, în conformitate cu articolul 6 din TFUE, prerogativa de a ocroti și îmbunătăți sănătatea umană revine statelor membre ale UE; |
| --- | --- |

5.

Dreptul la egalitatea de tratament

| 6. | reafirmă că femeile și fetele trebuie să aibă control asupra propriului corp și a propriei sexualități; invită toate statele membre să garanteze o educație sexuală cuprinzătoare, accesul facil al femeilor și fetelor la planificarea familială și la întreaga gamă de servicii de sănătate sexuală și reproductivă, inclusiv la metode moderne de contracepție și la avortul legal și în condiții de siguranță; |
| --- | --- |

6.

| 7. | condamnă reacția negativă vizibilă în prezent și organizată, la nivel european și global, împotriva egalității de gen și a drepturilor femeilor, inclusiv sănătatea sexuală și reproductivă și drepturile aferente; susține cu fermitate că refuzarea accesului la servicii de sănătate sexuală și reproductivă și la drepturile aferente este o formă de violență împotriva femeilor și a fetelor și subliniază că CEDO a hotărât în mai multe rânduri că legile restrictive în materie de avort și împiedicarea accesului la avortul legal încalcă drepturile fundamentale ale femeilor; reiterează faptul că refuzul personalului medical de a furniza întreaga gamă de servicii de sănătate reproductivă și sexuală din motive personale nu trebuie să încalce dreptul femeilor sau al fetelor de a avea acces la îngrijire reproductivă; invită Comisia să includă necesitatea sprijinirii sănătății sexuale și reproductive și a drepturilor aferente în Strategia sa privind drepturile fundamentale; |
| --- | --- |

7.

| 8. | condamnă categoric numărul alarmant de feminicide din Europa, care reprezintă cea mai gravă formă de violență împotriva femeilor; regretă lipsa datelor în unele state membre, care arată că această problemă nu este recunoscută; invită Consiliul să finalizeze de urgență ratificarea de către UE a Convenției de la Istanbul privind prevenirea și combaterea violenței împotriva femeilor și a violenței domestice, pe baza unei largi aderări, fără nicio limitare; îndeamnă Consiliul și statele membre care nu au făcut încă acest lucru să încheie ratificarea Convenției de la Istanbul; |
| --- | --- |

8.

| 9. | condamnă cu fermitate toate formele de violență sexuală, ginecologică și obstetrică împotriva femeilor, cum ar fi actele necorespunzătoare sau neconsensuale, intervențiile dureroase fără anestezie, mutilarea genitală a femeilor, avortul forțat, sterilizarea forțată și impunerea cu forța a maternității de substituție; |
| --- | --- |

9.

| 10. | condamnă cu fermitate segregarea etnică a femeilor de etnie romă în unitățile de îngrijire a sănătății materne; invită statele membre să interzică imediat toate formele de segregare etnică în unitățile medicale, inclusiv în unitățile de îngrijire a sănătății materne; invită statele membre să pună la dispoziția tuturor persoanelor care au supraviețuit unor acte de sterilizare forțată și coercitivă măsuri de compensare eficiente și rapide, inclusiv prin instituirea unor sisteme de despăgubire eficace; |
| --- | --- |

10.

| 11. | condamnă infracțiunile motivate de ură și discursurile de incitare la ură, precum și discriminarea din orice motive, spre exemplu din motive de rasă, culoare, origine etnică sau socială, limbă, religie sau convingeri, opinii politice, apartenență la o minoritate, orientare sexuală, identitate de gen, exprimare de gen sau caracteristici sexuale; își exprimă din nou îngrijorarea cu privire la faptul că discursul de incitare la ură online rămâne o problemă predominantă și presantă; avertizează cu privire la creșterea incidenței unor practici precum discursul de incitare la ură și a diferitelor forme de rasism, cum ar fi islamofobia, atitudinile negative față de romi și persoanele de culoare, antisemitismul și afrofobia în numeroase state membre, aceste tendințe fiind alimentate de ascensiunea mișcărilor extremiste și a retoricii lor, precum și de poziția adoptată de reprezentanți ai guvernului sau de lideri politici din anumite state membre, care utilizează discursuri de incitare la ură, prin răspândirea unei retorici rasiste, xenofobe și anti-LGBTI; își exprimă preocuparea cu privire la nesemnalarea de către victime a infracțiunilor motivate de ură, din cauza unor măsuri de protecție inadecvate și a eșecului autorităților de a efectua anchete în mod corespunzător și de a obține sentințe pentru infracțiunile motivate de ură în statele membre; subliniază că este necesar ca victimele să fie încurajate să raporteze cazurile de infracțiuni motivate de ură sau de discriminare și să li se acorde protecția și sprijinul adecvat, facilitându-se aceste demersuri; reamintește că statele membre ar trebui să se asigure că infracțiunile motivate de ură și discursurile de incitare la ură sunt înregistrate efectiv, anchetate, urmărite penal și judecate; invită Comisia și FRA să-și continue activitatea de monitorizare a infracțiunilor motivate de ură și a discursurilor de incitare la ură din statele membre și să semnaleze cu regularitate cazurile și tendințele; |
| --- | --- |

11.

| 12. | reamintește că în Uniunea Europeană au avut loc atacuri asupra lăcașurilor de cult creștine sau care au legătură cu creștinismul, cum ar fi biserici, cimitire, monumente și statui; condamnă toate atacurile îndreptate împotriva creștinilor și solicită egalitatea de tratament a creștinilor din Europa și din întreaga lume; |
| --- | --- |

12.

| 13. | reamintește obligația instituțiilor și a agențiilor UE de a aplica pe deplin, cu privire la toți cetățenii, dreptul la libertatea religioasă, de gândire și de conștiință și interzicerea discriminării pe motive de religie sau convingeri, inclusiv convingeri filosofice, în viața publică și în sfera privată; invită statele membre să protejeze libertatea de gândire, de conștiință, religioasă sau de convingere și să pună în aplicare în mod eficace orientările UE privind promovarea și protecția acestor libertăți; |
| --- | --- |

13.

| 14. | este extrem de preocupat de faptul că, deși promovarea fascismului este interzisă în mai multe state membre conform legislației naționale, mișcările neofasciste au câștigat vizibilitate în utilizarea simbolurilor și a retoricii fasciste în unele state membre; este profund îngrijorat de normalizarea în creștere a fascismului pe teritoriul UE; îndeamnă statele membre să interzică efectiv grupările neofasciste și neonaziste și orice alte fundații sau asociații care glorifică nazismul și fascismul; |
| --- | --- |

14.

| 15. | invită statele membre să aplice integral Directiva privind egalitatea rasială, pentru a combate rasismul persistent împotriva peroanelor de origine africană și a celor de culoare, transfobia, atitudinile ostile față de romi, antisemitismul și islamofobia; întrucât minoritățile rasiale, etnice, lingvistice și religioase se confruntă cu un rasism structural, cu discriminare, cu crime motivate de ură și discursuri de incitare la ură, cu lipsa accesului la justiție și cu inegalități socioeconomice persistente în domenii precum locuințele, serviciile medicale, ocuparea forței de muncă și educația, care trebuie recunoscute ca obstacole majore pentru exercitarea deplină a drepturilor fundamentale, pentru incluziune și pentru egalitate; |
| --- | --- |

15.

| 16. | invită Consiliul să adopte rapid propunerea de Directivă privind egalitatea de tratament din 2008, care încă așteaptă aprobarea sa, pentru a elimina deficiențele în materie de protecție care există actualmente în cadrul juridic al UE privind nediscriminarea pe motive de vârstă, dizabilități, religie ori convingeri sau orientare sexuală în domeniile esențiale ale vieții, cum ar fi protecția socială, educația și accesul la bunuri și servicii, precum; invită Comisia să combată în mod activ segregarea și discriminarea, inclusiv prin inițierea unor proceduri în constatarea neîndeplinirii obligațiilor, pentru a încuraja aplicarea efectivă a Deciziei-cadru privind combaterea anumitor forme de rasism și xenofobie prin intermediul dreptului penal; reamintește că aceste măsuri ar trebui să fie însoțite de strategii naționale de integrare corespunzătoare; |
| --- | --- |

16.

| 17. | reamintește că Convenția Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu dizabilități are scopul de a asigura șanse egale în ceea ce privește accesibilitatea, participarea, egalitatea, încadrarea în muncă, educația și formarea, protecția socială, sănătatea și acțiunea externă a UE; subliniază că persoanele cu dizabilități sunt în continuare dezavantajate și discriminate în ceea ce privește ocuparea forței de muncă, educația și incluziunea socială; subliniază, în acest sens, importanța accesibilității în spațiile publice, un procentaj minim de locuri de muncă pentru persoane cu dizabilități, garantarea unei educații favorabile incluziunii, inclusiv accesul la inițiative precum Erasmus+, și acordarea unei atenții speciale femeilor și copiilor cu dizabilități; |
| --- | --- |

17.

| 18. | invită statele membre să se asigure că copiii sunt protejați împotriva oricărei forme de discriminare în domeniul educației; solicită ca în special copiilor a căror dizabilitate implică probleme de dezvoltare lingvistică, cum ar fi tulburări din spectrul autismului, să li se acorde o protecție specială atunci când educația lor are loc în medii multilingve, pentru a le permite să studieze, dacă familiile lor doresc acest lucru, în limba lor maternă; |
| --- | --- |

18.

Libertățile

| 19. | invită statele membre să protejeze și să dezvolte un sector media dinamic, independent, pluralist și liber; condamnă în acest sens toate măsurile care urmăresc să reducă la tăcere presa critică și să submineze libertatea și pluralismul media, inclusiv prin modalități sofisticate, care de obicei nu sunt semnalate la Platforma Consiliului Europei pentru protecția jurnalismului și siguranța jurnaliștilor; își exprimă îngrijorarea cu privire la crearea unor organisme controlate de guvern care gestionează părți importante ale peisajului mediatic național și cu privire la deturnarea serviciilor publice de mass-media pentru a servi interese partizane; reamintește că, dacă proprietatea asupra mass-mediei rămâne foarte concentrată, fie că e publică, fie că e privată, aceasta reprezintă un risc major pentru diversitatea informațiilor și a punctelor de vedere redate în presă; reamintește că libertatea de exprimare și de informare, inclusiv libertatea de exprimare artistică, precum și libertatea media sunt fundamentale pentru democrație și statul de drept și solicită insistent statelor membre să garanteze independența autorităților lor din domeniul media; reamintește că dreptul de a căuta, a primi și a transmite informații și idei, oral, în scris sau în format tipărit, sub formă de artă și orice fel de media, este o componentă a libertății de exprimare artistică (63); |
| --- | --- |

19.

| 20. | reamintește că jurnalismul de investigație joacă un rol fundamental de gardian într-o societate democratică, întărind monitorizarea actorilor politici de către opinia publică, inclusiv în privința corupției; condamnă persistența și creșterea, în multe state membre, a numărului actelor de violență, de amenințare și de intimidare la adresa jurnaliștilor, inclusiv în legătură cu dezvăluirea unor informații despre încălcări ale drepturilor fundamentale, care duc adesea la autocenzură și subminează dreptul cetățenilor la informare; cere Comisiei să prezinte o propunere pentru mecanisme solide și cuprinzătoare de protecție și consolidare a libertății de exprimare și a libertății media și de îmbunătățire a protecției jurnaliștilor, inclusiv prin garantarea transparenței cu privire la proprietatea asupra mass-mediei, prin adoptarea unei directive la nivelul UE de combatere a acțiunilor strategice în justiție împotriva participării publice, prin crearea unui fond permanent al UE pentru jurnaliștii de investigație și prin instituirea unui mecanism de reacție rapidă pentru jurnaliștii aflați în pericol; invită statele membre să prevină și să sancționeze atacurile asupra jurnaliștilor de investigație atunci când își fac munca; |
| --- | --- |

20.

| 21. | evidențiază rolul deosebit de important al avertizorilor în protecția interesului public și în promovarea unei culturi a responsabilității publice și a integrității atât în instituțiile publice, cât și în cele private; invită statele membre să transpună integral și de urgență în legislația națională dispozițiile Directivei (UE) 2019/1937, astfel încât să asigure impactul maxim al directivei imediat după intrarea în vigoare a acesteia; încurajează statele membre să completeze aceste măsuri și pentru a proteja avertizorii atunci când raportează încălcări care nu intră în domeniul de aplicare al dreptului UE; |
| --- | --- |

21.

| 22. | își exprimă îngrijorarea cu privire la pericolul pentru libertatea de exprimare și pentru independența media pe care îl reprezintă informarea neadecvată, precum și cu privire la efectele negative pe care le poate avea asupra calității dezbaterilor politice și a participării cetățenilor în societățile democratice; invită Comisia să promoveze și să investească într-o mai bună alfabetizare mediatică, susținând activ jurnalismul de calitate, stimulând protecția datelor și creând un ecosistem online mai transparent, protejând, în același timp, libertatea și pluralismul media; |
| --- | --- |

22.

| 23. | subliniază că crearea de profiluri politice, dezinformarea și manipularea informațiilor reprezintă o amenințare la adresa valorilor democratice ale UE; invită Comisia și statele membre să contribuie la dezvoltarea educației și la formarea spiritului critic, deoarece, astfel, cetățenii își pot forma propriile opinii pentru a face față acestor riscuri; |
| --- | --- |

23.

| 24. | subliniază că, în îndeplinirea sarcinilor sale, personalul responsabil cu aplicarea legii trebuie să respecte și să protejeze demnitatea umană și să mențină și să susțină drepturile omului pentru toate persoanele; subliniază că cea mai importantă sarcină a forțelor de poliție este să asigure siguranța cetățenilor și să garanteze desfășurarea pașnică a protestelor; condamnă intervențiile violente și disproporționate ale autorităților de aplicare a legii în timpul demonstrațiilor pașnice; invită statele membre să garanteze că forțele de ordine fac întotdeauna uz de forță în mod legitim, proporțional, necesar și ca recurs de ultimă instanță, precum și că viața umană și integritatea fizică sunt protejate; invită autoritățile naționale competente ca, atunci când există suspiciuni sau acuzații de utilizare disproporționată a forței, să realizeze investigații transparente, imparțiale, independente și eficiente și să evite impunitatea; reamintește că organele de aplicare a legii poartă întreaga răspundere pentru îndeplinirea atribuțiilor care le revin și pentru modul în care respectă cadrele juridice și operaționale aplicabile; |
| --- | --- |

24.

| 25. | condamnă categoric restricțiile tot mai mari impuse libertății de întrunire, inclusiv în perioadele electorale; solicită statelor membre să nu adopte legi care restrâng libertatea de întrunire și încurajează UE și statele sale membre să avanseze în direcția păstrării și protecției libertății de întrunire, ca drept fundamental și principiu de bază al proceselor democratice; invită Comisia să joace un rol activ în promovarea acestor drepturi, în conformitate cu normele internaționale privind drepturile omului; |
| --- | --- |

25.

| 26. | reamintește rolul esențial al societății civile în reprezentarea intereselor cetățenilor la nivel local, regional, național, la nivelul UE și la nivel internațional; în purtarea mesajului minorităților care nu sunt reprezentate corespunzător; și în apărarea și promovarea principiilor consacrate la articolul 2 din TUE; subliniază că trebuie asigurat un mediu favorabil pentru organizațiile societății civile, în care să poată activa fără a fi atacate și fără a fi supuse unor restricții inutile sau arbitrare; |
| --- | --- |

26.

| 27. | este profund îngrijorat de reducerea tot mai accentuată a spațiului societății civile independente în unele state membre, în special pentru organizațiile pentru drepturile femeilor, organizațiile pentru persoanele LGBTI și apărătorii drepturilor omului, inclusiv de sarcinile administrative nejustificate, scăderea susținerii financiare a activităților de apărare a drepturilor, precum și de restricțiile libertății de întrunire și de organizare; condamnă restricțiile de acces la finanțare al organizațiilor societății civile, care au un aspect mai sistemic în unele state membre, luând forma modificărilor juridice și politice, și care afectează grav activitatea și statutul juridic al organizațiilor respective; invită Comisia Europeană și Consiliul să crească sprijinul UE acordat organizațiilor societății civile care apără în Uniunea Europeană valorile consacrate la articolul 2 din TUE prin programul „Drepturi și valori”, a cărui finanțare ar trebui să fie semnificativă, așa cum a solicitat Parlamentul European; |
| --- | --- |

27.

| 28. | insistă asupra faptului că o monitorizare și o analiză regulată și cuprinzătoare sunt esențiale pentru înțelegerea provocărilor cu care se confruntă societatea civilă în întreaga Europă; invită Comisia Europeană să includă indicatori pertinenți referitori la spațiul civic, libertatea de exprimare și libertatea de asociere în viitoarele sale rapoarte anuale privind statul de drept, să propună un plan de acțiune pentru protejarea și promovarea societății civile, inclusiv adoptarea unor orientări pentru protecția libertății de exprimare, a libertății de asociere și a libertății de întrunire pașnică, precum și pentru protecția apărătorilor drepturilor omului aflați în pericol, și să creeze un fond de urgență pentru protecția lor; salută propunerea de revizuire a Regulamentului (CE) nr. 168/2007 al Consiliului din 15 februarie 2007 privind înființarea Agenției pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene (64) și subliniază necesitatea consolidării și extinderii mandatului acesteia, după o evaluare aprofundată de impact; încurajează Comisia, Consiliul și Parlamentul European să utilizeze sistematic, la elaborarea politicilor, datele furnizate de FRA; |
| --- | --- |

28.

| 29. | recunoaște problemele grave care pot apărea în cadrul comunităților predominant eurosceptice, în special în cele în care sunt vehiculate opinii politice violente, și invită insistent UE și statele membre să încurajeze implicarea activă a cetățenilor în chestiunile legate de Uniune, în special a tinerilor, astfel încât opiniile lor să poată fi exprimate prin canale democratice; |
| --- | --- |

29.

| 30. | subliniază rolurile importante pe care educația civică și dialogul intercultural le joacă în îmbunătățirea înțelegerii de către cetățenii UE a participării lor politice; încurajează educarea cetățenilor UE cu privire la drepturile lor; |
| --- | --- |

30.

| 31. | ia act de faptul că noile tehnici de colectare și prelucrare a datelor personale în scopul predicției și manipulării comportamentelor au un impact din ce în ce mai mare asupra drepturilor fundamentale a miliarde de oameni din UE și din întreaga lume, în special a drepturilor la viață privată, protecția datelor, informare, precum și asupra libertății și pluralismului mediatic; solicită insistent, în acest sens, actorilor privați și autorităților competente să asigure aplicarea integrală a dreptului UE privind protecția datelor și viața privată și să ia măsuri pentru ca oamenii să înțeleagă când și cum sunt le prelucrate datele personale și în ce scopuri și să știe cum se pot opune prelucrării datelor și cum pot depune plângeri pentru a-și proteja dreptul la protecția datelor cu caracter personal și la viață privată; |
| --- | --- |

31.

| 32. | invită Comisia Europeană să deschidă proceduri în constatarea neîndeplinirii obligațiilor împotriva statelor membre ale căror legi de punere în aplicare a Directivei privind păstrarea datelor, care a fost invalidată, nu au fost abrogate, pentru a le alinia la jurisprudența CJUE (65); |
| --- | --- |

32.

| 33. | subliniază că utilizarea noilor tehnologii, în special a sistemelor de inteligență artificială (IA), poate reprezenta un pericol pentru libertățile fundamentale și pentru securitate, inclusiv riscuri legate de dreptul la protecția datelor personale și a vieții private, preocupări bioetice legate de utilizarea IA în domeniul medical, potențiala discriminare și prejudecățile care pot agrava prejudiciile și marginalizarea, precum și răspândirea dezinformării; subliniază că părtinirea în seturile de date, precum și în proiectarea și funcționarea acestor sisteme pot conduce la rezultate părtinitoare, în special atunci când sunt utilizate de autoritățile de aplicare a legii, ceea ce poate determina reproducerea de către aceste sisteme a prejudecăților societale, personale sau de altă natură existente și poate conduce la discriminare pe criterii sociale, economice, etnice, rasiale, de orientare sexuală, de gen, de dizabilități sau pe baza altor factori; subliniază că sunt necesare mai multe garanții pentru a asigura protecția vieții private și a datelor, având în vederea evoluția noilor tehnologii, precum și că trebuie luate în considerare toate implicațiile pentru drepturile fundamentale; invită instituțiile UE și statele membre să se ocupe de „decalajul digital” emergent, în special în domeniul administrației și serviciilor publice; subliniază că persoanele în vârstă și cele dezavantajate socioeconomic sunt printre grupurile cele mai afectate de „decalajul digital”; subliniază că IA trebuie abordată dintr-o perspectivă centrată pe om, astfel încât valorile umane să fie în centrul dezvoltării, desfășurării, utilizării și monitorizării sistemelor de IA, asigurând respectarea drepturilor fundamentale prevăzute în tratate și în Cartă; invită Comisia să prezinte propuneri legislative pentru o abordare europeană coordonată a IA, pe baza orientărilor de etică privind utilizarea în condiții fiabile a IA, pregătite de Grupul de experți la nivel înalt pentru IA al Comisiei (AI HLEG); |
| --- | --- |

33.

| 34. | salută inițiativele și acțiunile care vizează consolidarea cooperării în materie de securitate între statele membre și stabilirea unei reacții eficiente a UE în fața terorismului și a amenințărilor securitare din Uniunea Europeană; îndeamnă statele membre să coopereze pe deplin unele cu altele și să îmbunătățească schimburile reciproce de informații, precum și schimburile cu agențiile UE din domeniul justiției și afacerilor interne; subliniază importanța respectării drepturilor fundamentale în lupta împotriva terorismului; subliniază că este important ca mecanismele de supraveghere în domeniul serviciilor de informații să fie în conformitate cu Carta și cu CEDO; invită instituțiile vizate să ofere garanții pentru a împiedica victimizarea ulterioară prin umilire și atacuri asupra imaginii victimelor din partea sectoarelor sociale din care provine agresorul; |
| --- | --- |

34.

| 35. | subliniază că legislația împotriva discriminării rămâne o componentă-cheie a oricărei strategii de prevenire a radicalizării și de facilitare a deradicalizării celor care sunt deja membri ai unor organizații extremiste; reiterează faptul că statele membre, cu sprijinul constant al Comisiei, trebuie să își intensifice eforturile de prevenire a radicalizării și a extremismului violent prin promovarea valorilor, toleranței și comunității europene; |
| --- | --- |

35.

Drepturile fundamentale ale migranților, ale solicitanților de azil și ale refugiaților

| 36. | invită Comisia și statele membre să pună în aplicare Recomandarea Comisarului pentru drepturile omului al Consiliului Europei din iunie 2019 intitulată „Vieți salvate. Drepturi protejate. Reducerea decalajului în materie de protecție pentru refugiații și migranții din Marea Mediterană”; reiterează faptul că rutele sigure și legale de migrație reprezintă cea mai bună modalitate de a evita pierderea de vieți; invită insistent statele membre să intensifice măsurile de relocare, să creeze coridoare umanitare către UE și să introducă posibilitatea de a solicita vize umanitare pentru solicitanții de azil; |
| --- | --- |

36.

| 37. | subliniază importanța unei gestionări riguroase a frontierelor externe ale UE; |
| --- | --- |

37.

| 38. | își exprimă profunda îngrijorare cu privire la informațiile legate de acțiunile violente de returnare efectuate de organele de aplicare a legii din unele state membre; invită Comisia și statele membre să analizeze această chestiune și să ia măsuri eficiente pentru a elimina astfel de politici și practici, inclusiv prin asigurarea unei monitorizări independente a activităților de control la frontiere de către instituțiile naționale care se ocupă de drepturile omului (mediatorii, INDO, mecanismele naționale de prevenire), susținută de organisme UE și internaționale (Comisarul pentru drepturile omului al Consiliului Europei, CPT, ECRI, FRA), precum și asigurându-se că finanțarea UE nu este utilizată pentru a comite încălcări ale drepturilor fundamentale; invită Comisia și statele membre să respecte dreptul internațional și dreptul UE, precum și Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, oferind un cadru cuprinzător pentru a permite o migrație ordonată și pentru a evita situațiile care forțează migranții să utilizeze canale de migrație ilegale; |
| --- | --- |

38.

| 39. | condamnă faptul că unele state membre au adoptat legi, politici și practici care subminează protecția eficace a drepturilor omului în cazul refugiaților, al solicitanților de azil și al migranților, pe uscat și pe mare; invită Comisia Europeană și statele membre să plaseze drepturile omului în cazul migranților, al solicitanților de azil și al refugiaților, precum și principiul partajării responsabilității, în centrul politicilor sale de migrație și azil; își exprimă profunda îngrijorare cu privire la situația umanitară din hotspoturi; invită Comisia să propună o soluție urgentă pentru a rezolva cazurile flagrante de încălcare a drepturilor omului din centrele de primire a refugiaților și migranților de pe teritoriul european; |
| --- | --- |

39.

| 40. | subliniază că salvarea de vieți este o obligație legală în temeiul dreptului internațional și al dreptului UE; condamnă intimidarea, arestările și procedurile penale inițiate în unele state membre împotriva organizațiilor societății civile și a persoanelor private pentru a fi acordat asistență umanitară migranților a căror viață era în pericol; invită statele membre să se asigure că actele de asistență umanitară nu sunt incriminate în conformitate cu Protocolul ONU împotriva traficului ilegal de migranți; |
| --- | --- |

40.

| 41. | subliniază că migranții fără acte trebuie să poată beneficia în totalitate de drepturile lor fundamentale de bază, indiferent de statutul lor juridic sau administrativ; reamintește că femeile și copiii pot fi forțați să aibă relații sexuale în schimbul protecției sau al unui sprijin de bază pentru a supraviețui și că acest lucru se datorează adesea lacunelor în materie de asistență, deficiențelor sistemelor de înregistrare, nerespectării principiului interesului superior al copilului, separării familiilor și absenței unor mijloace sigure și legale de intrare în UE; |
| --- | --- |

41.

| 42. | evidențiază faptul că aproape o treime dintre solicitanții de azil sunt copii, care sunt deosebit de vulnerabili; invită UE și statele sale membre să își intensifice eforturile pentru ca minorii neînsoțiți să nu devină victime ale traficului și ale exploatării sexuale; |
| --- | --- |

42.

| 43. | încurajează UE și statele membre să aloce resurse suficiente pentru a submina modelul de afaceri al rețelelor de trafic de persoane și al persoanelor care introduc ilegal migranți, care plasează în mod sistematic grupurile cele mai vulnerabile, cum ar fi copiii și femeile, în situații care le pun viața în pericol, precum și pentru a proteja multe persoane de riscul de a urma rute de migrație periculoase și necontrolate, unde nu pot avea acces la procedura oficială de azil; |
| --- | --- |

43.

| 44. | reiterează faptul că luarea în custodie publică a copiilor în contextul imigrației nu este niciodată în interesul superior al copilului, în conformitate cu Declarația de la New York pentru refugiați și migranți; invită UE și statele membre să-și intensifice acțiunile pentru a pune capăt detenției copiilor, în special în contextul migrației din UE, și să găsească alternative la luarea în custodie publică, bazate pe comunitate, precum și să acorde prioritate integrării, educației și asistenței psihologice; accentuează faptul că un copil neînsoțit este, în primul rând, un copil care poate fi în pericol și că protecția copiilor, și nu politicile în materie de migrație, trebuie să fie principiul de bază al acțiunilor statelor membre și ale Uniunii Europene în privința acestora, respectându-se, astfel, principiul fundamental al interesului superior al copilului; |
| --- | --- |

44.

Statul de drept și lupta împotriva corupției

| 45. | reiterează faptul că corupția reprezintă o amenințare gravă pentru democrație, statul de drept și egalitatea de tratament a tuturor cetățenilor; subliniază legătura dintre corupție și încălcările drepturilor fundamentale într-o serie de domenii, cum ar fi independența sistemului judiciar, libertatea media și libertatea de exprimare a jurnaliștilor și a avertizorilor, centrele de detenție, accesul la drepturile sociale sau traficul de ființe umane (66); |
| --- | --- |

45.

| 46. | solicită instituțiilor UE și statelor membre să combată cu determinare corupția și să conceapă instrumente eficace de prevenire, combatere și sancționare a corupției și de luptă împotriva fraudei, precum și să monitorizeze cu regularitate utilizarea fondurilor publice; invită Comisia să își reia imediat monitorizarea și raportarea anuală privind combaterea corupției, cu referire la instituțiile UE și la statele membre; invită statele membre să se conformeze recomandărilor GRECO; |
| --- | --- |

46.

| 47. | subliniază că criminalitatea organizată este în primul rând facilitată de corupție; condamnă categoric extinderea traficului de ființe umane și invită insistent statele membre și instituțiile UE să-și intensifice cooperarea și lupta împotriva criminalității organizate; |
| --- | --- |

47.

| 48. | reafirmă sprijinul Parlamentului pentru înființarea unui Parchet European eficient, independent și pe deplin operațional, pentru a intensifica lupta împotriva fraudelor în Uniunea Europeană; |
| --- | --- |

48.

| 49. | evidențiază faptul că statul de drept este una dintre pietrele de temelie ale democrației, care garantează separarea puterilor, asigură responsabilizarea, contribuie la încrederea în instituțiile publice și garantează principiile legalității, securității juridice, interzicerii acțiunilor arbitrare ale puterii executive, independenței sistemului judecătoresc, imparțialității și egalității în fața legii; subliniază că statul de drept și, îndeosebi, independența sistemului judiciar sunt elemente determinante pentru ca cetățenii să-și poată exercita drepturile și libertățile lor fundamentale; atrage atenția asupra faptului că, potrivit articolului 47 din Cartă, dreptul fundamental la o cale de atac eficientă impune necesită accesul la o instanță judecătorească „independentă”; subliniază că influența și controlul politic al sistemului judiciar și obstacolele similare în calea independenței judecătorilor individuali au făcut adesea ca sistemul judiciar să nu-și poată îndeplini rolul de control independent al utilizării arbitrare a puterii de către ramura executivă și cea legislativă a statului; condamnă utilizarea sistemului judiciar în scopuri politice, urmărind prejudicierea, lipsirea de legitimitate și reducerea la tăcere a disidenței politice; |
| --- | --- |

49.

| 50. | reamintește legătura intrinsecă care există între statul de drept și drepturile fundamentale și necesitatea de a crește gradul de conștientizare cu privire la valorile consacrate la articolul 2 din TUE și în Cartă, oferind informații cu privire la drepturile cetățenilor; |
| --- | --- |

50.

| 51. | condamnă categoric încercările unor guverne ale state membre de a slăbi separarea puterilor în stat și independența sistemului judiciar; se arată extrem de preocupat mai ales de deciziile care pun în discuție supremația dreptului UE și invită insistent Comisia să recurgă la toate mijloacele disponibile pentru a lua măsuri contra acestui atac împotriva valorilor europene fundamentale; |
| --- | --- |

51.

| 52. | invită Comisia să se ocupe în timp util de toate cazurile de încălcare a articolului 2 din TUE, în special de cele care afectează drepturile fundamentale, în cadrul ciclului său anunțat de evaluare a statului de drept; repetă că este stringent necesar un mecanism la nivelul UE pentru democrație, statul de drept și drepturile fundamentale, astfel cum a propus Parlamentul, care să includă o analiză anuală independentă, bazată pe dovezi și nediscriminatorie, a modului în care statele membre respectă articolul 2 din TUE; subliniază că încălcările articolului 2 din TUE subminează încrederea reciprocă între statele membre și fac imposibilă cooperarea judiciară transfrontalieră; |
| --- | --- |

52.

| 53. | regretă faptul că procedurile în temeiul articolului 7 nu avansează în Consiliu, deși rapoartele și declarațiile Comisiei, ONU, OSCE și Consiliului Europei arată că situația din statele membre în cauză s-a deteriorat; invită Consiliul să țină seama de situația drepturilor fundamentale, a democrației și a statului de drept la audierile din cadrul procedurii întemeiate pe articolul 7 alineatul (1); reamintește că Parlamentul European nu poate fi ignorat în contextul acestor audieri; |
| --- | --- |

53.

| 54. | invită Comisia și Consiliul să utilizeze la maximum toate instrumentele pe care le au la dispoziție pentru a contracara riscul unor încălcări grave ale statului de drept și să avanseze în procedurile în curs prevăzute la articolul 7; evidențiază faptul că ineficacitatea măsurilor UE de protecție a drepturilor fundamentale pune în pericol întreg dreptul UE și drepturile cetățenilor ce decurg din acesta, și slăbește credibilitatea UE; |
| --- | --- |

54.

Condițiile de detenție

| 55. | este alarmat de condițiile de detenție precare din anumite state membre; îndeamnă statele membre să respecte normele privind detenția care decurg din instrumentele dreptului internațional și din normele Consiliului Europei; reamintește că detenția preventivă a fost concepută pentru a fi o măsură excepțională, care trebuie utilizată numai dacă este strict necesară și proporțională și pe o durată cât mai scurtă cu putință și regretă utilizarea excesivă a detenției preventive în locul altor măsuri alternative, care nu implică privarea de libertate; reamintește că grupurile vulnerabile de deținuți, cum ar fi femeile, minorii, minoritățile etnice, persoanele LGBTI, deținuții care au nevoie de îngrijiri de sănătate mintală sau cei grav bolnavi au nevoi speciale, care trebuie luate în considerare; invită Comisia să adopte standarde comune la nivelul UE privind condițiile de detenție, pentru a proteja drepturile deținuților și a promova condiții decente de detenție în Uniune; |
| --- | --- |

55.

Aderarea UE la CEDO

| 56. | reamintește obligația, prevăzută la articolul 6 din TUE, de a adera la CEDO; invită Comisia să ia măsurile necesare pentru a elimina obstacolele juridice care împiedică încheierea procesului de aderare și să prezinte un nou proiect de acord pentru aderarea Uniunii la CEDO; consideră că finalizarea acestuia ar introduce garanții suplimentare de protecție a drepturilor fundamentale ale cetățenilor și rezidenților UE și ar oferi un mecanism suplimentar pentru asigurarea respectării drepturilor omului, și anume posibilitatea de a depune o plângere la CEDO pentru o încălcare a drepturilor omului în cadrul unei acțiuni a unei instituții UE sau a unui stat membru atunci când aplică dreptul UE și care se înscrie în sfera de competență a CEDO; |
| --- | --- |

56.

o

o o

| 57. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale. |
| --- | --- |

57.

---

(1)  JO L 180, 19.7.2000, p. 22.

(2)  JO L 303, 2.12.2000, p. 16.

(3)  JO L 328, 6.12.2008, p. 55.

(4)  JO L 305, 26.11.2019, p. 17.

(5)  JO L 264, 25.9.2006, p. 13.

(6)  https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=89&furtherNews=yes&langId=en&newsId=9378

(7)  http://assembly.coe.int/nw/xml/XRef/Xref-XML2HTML-en.asp?fileid=27678&lang=en

(8)  Texte adoptate, P8_TA(2019)0350.

(9)  Texte adoptate, P9_TA(2019)0033.

(10)  JO L 186, 11.7.2019, p. 105.

(11)  JO L 188, 12.7.2019, p. 79.

(12)  JO L 101, 15.4.2011, p. 1.

(13)  https://rm.coe.int/8th-/168094b073

(14)  https://www.coe.int/en/web/anti-human-trafficking/country-monitoring-work

(15)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/RO/TXT/PDF/?uri=CELEX:52018DC0773&from=RO

(16)  JO C 58, 15.2.2018, p. 9.

(17)  JO C 118, 8.4.2020, p. 130.

(18)  JO C 41, 6.2.2020, p. 41.

(19)  https://rm.coe.int/lives-saved-rights-protected-bridging-the-protection-gap-for-refugees-/168094eb87

(20)  https://fra.europa.eu/en/publication/2019/2019-update-ngo-ships-involved-search-and-rescue-mediterranean-and-criminal

(21)  JO C 346, 27.9.2018, p. 94.

(22)  JO C 307, 30.8.2018, p. 183.

(23)  JO C 328, 6.9.2016, p. 4.

(24)  JO C 346, 27.9.2018, p. 171.

(25)  Texte adoptate, P8_TA(2019)0075.

(26)  Texte adoptate, P9_TA(2020)0229.

(27)  JO C 41, 6.2.2020, p. 64.

(28)  JO C 463, 21.12.2018, p. 21.

(29)  JO C 101, 16.3.2018, p. 138.

(30)  JO C 345, 16.10.2020, p. 58.

(31)  JO C 345, 16.10.2020, p. 22.

(32)  Texte adoptate, P9_TA(2020)0251.

(33)  Texte adoptate, P8_TA(2019)0349.

(34)  Texte adoptate, P8_TA(2019)0128.

(35)  Texte adoptate, P8_TA(2019)0127.

(36)  Texte adoptate, P8_TA(2019)0239.

(37)  Texte adoptate, P9_TA(2019)0058.

(38)  Texte adoptate, P9_TA(2019)0066.

(39)  Texte adoptate, P8_TA(2019)0111.

(40)  JO L 167, 4.7.2018, p. 28.

(41)  Texte adoptate, P9_TA(2019)0101.

(42)  JO C 76, 9.3.2020, p. 114.

(43)  Texte adoptate, P9_TA(2020)0014.

(44)  Cererea nr. 141165/16, hotărârea din 13 iunie 2019.

(45)  https://www.asylumlawdatabase.eu/en/content/ecthr-shd-and-others-v-greece-austria-croatia-hungary-northern-macedonia-serbia-and-slovenia

(46)  https://rm.coe.int/report-on-the-visit-to-hungary-from-4-to-8-february-2019-by-dunja-mija/1680942f0d

(47)  http://assembly.coe.int/nw/xml/XRef/Xref-XML2HTML-EN.asp?fileid=28074&lang=en

(48)  Texte adoptate, P9_TA(2019)0080.

(49)  Raportul pe 2018 al Comisiei Europene privind aplicarea Cartei drepturilor fundamentale a UE: https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/784b02a4-a1f2-11e9-9d01-01aa75ed71a1/language-en

(50)  Agenția pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene (FRA), Raport pe 2018 privind drepturile fundamentale/Raport pe 2019 privind drepturile fundamentale:

(51)  https://fra.europa.eu/sites/default/files/fra_uploads/fra-2018-frf-2018-chair-statement_en.pdf

(52)  https://eige.europa.eu/sites/default/files/documents/20190390_mh0419039enn_pdf.pdf

(53)  https://www.coe.int/en/web/commissioner/-/living-in-a-clean-environment-a-neglected-human-rights-concern-for-all-of-us

(54)  http://www.assembly.coe.int/LifeRay/EGA/Pdf/TextesProvisoires/2019/20190912-ObstetricalViolence-EN.pdf

(55)  https://fra.europa.eu/sites/default/files/fra_uploads/fra-2017-eu-minorities-survey-muslims-selected-findings_en.pdf

(56)  În Polonia au fost introduse zone fără LGBT – https://atlasnienawisci.pl/

(57)  https://www.coe.int/en/web/commissioner/-/the-right-to-affordable-housing-europe-s-neglected-duty

(58)  https://www.feantsa.org/download/full-report-en1029873431323901915.pdf

(59)  https://rm.coe.int/annual-report-2018-democracy-in-danger-threats-and-attacks-media-freed/1680926453

(60)  Comisarul pentru drepturile omului al Consiliului Europei, „Restrângerea spațiului libertății de întrunire pașnică”, Consiliul Europei, Strasbourg, 2019.

(61)  https://www.iom.int/news/iom-mediterranean-arrivals-reach-110699-2019-deaths-reach-1283-world-deaths-fall

(62)  A se vedea, de asemenea, obligațiile prevăzute în Convenția internațională din 1974 pentru ocrotirea vieții omenești pe mare (SOLAS), Convenția internațională din 1979 privind căutarea și salvarea pe mare (SAR) și Convenția internațională din 1989 privind salvarea.

(63)  Hotărârea CEDO din 24 mai 1988, cauza Müller și alții/Elveția, punctele 27, 33; Hotărârea CEDO din 8 iulie 1999, cauza Karatas/Turcia; Hotărârea CEDO din 22 octombrie 2007, cauza Lindon, Otchakovsky-Laurens și July/Franța.

(64)  JO L 53, 22.2.2007, p. 1.

(65)  Cauzele conexate C-203/15 și C-698/15 – Tele2 Sverige și cauzele conexate C-293/12 și C-594/12 – Digital Rights Ireland.

(66)  https://rm.coe.int/factsheet-human-rights-and-corruption/16808d9c83

---

| 20.10.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 425/126 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 425/126

---

P9_TA(2020)0329

Deteriorarea situației drepturilor omului în Algeria, în special cazul jurnalistului Khaled Drareni

Rezoluția Parlamentului European din 26 noiembrie 2020 referitoare la deteriorarea situației drepturilor omului în Algeria, în special cazul jurnalistului Khaled Drareni (2020/2880(RSP))

(2021/C 425/13)

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Algeria, în special cea din 28 noiembrie 2019 privind situația libertăților din Algeria (1) și cea din 30 aprilie 2015 referitoare la trimiterea la închisoare a lucrătorilor și activiștilor pentru drepturile omului în Algeria (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Algeria, în special cea din 28 noiembrie 2019 privind situația libertăților din Algeria (1) și cea din 30 aprilie 2015 referitoare la trimiterea la închisoare a lucrătorilor și activiștilor pentru drepturile omului în Algeria (2),

| — | având în vedere Raportul anual pe 2019 al UE privind drepturile omului și democrația în lume din 15 iunie 2020, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul anual pe 2019 al UE privind drepturile omului și democrația în lume din 15 iunie 2020,

| — | având în vedere documentul de informare al Comisiei Internaționale a Juriștilor intitulat „Flawed and inadequate: Algeria’s Constitutional Amendment Process” (Incorect și inadecvat: procesul de modificare a Constituției Algeriei), publicat în octombrie 2020, |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de informare al Comisiei Internaționale a Juriștilor intitulat „Flawed and inadequate: Algeria’s Constitutional Amendment Process” (Incorect și inadecvat: procesul de modificare a Constituției Algeriei), publicat în octombrie 2020,

| — | având în vedere scrisoarea comună din 29 septembrie 2020 semnată de 31 de organizații locale, regionale și internaționale ale societății civile care denunță represiunea împotriva societății civile algeriene, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisoarea comună din 29 septembrie 2020 semnată de 31 de organizații locale, regionale și internaționale ale societății civile care denunță represiunea împotriva societății civile algeriene,

| — | având în vedere cele patru comunicări trimise guvernului algerian între 30 martie și 16 septembrie 2020 prin procedurile speciale ale Consiliului ONU pentru Drepturile Omului privind arestările arbitrare și violente, procesele inechitabile și represaliile împotriva apărătorilor drepturilor omului și a activiștilor pașnici, |
| --- | --- |

—

având în vedere cele patru comunicări trimise guvernului algerian între 30 martie și 16 septembrie 2020 prin procedurile speciale ale Consiliului ONU pentru Drepturile Omului privind arestările arbitrare și violente, procesele inechitabile și represaliile împotriva apărătorilor drepturilor omului și a activiștilor pașnici,

| — | având în vedere Acordul de asociere dintre UE și Algeria, în special articolul 2, care prevede că respectarea principiilor democratice și a drepturilor fundamentale ale omului trebuie să constituie un element esențial al acordului și să inspire politicile interne și internaționale ale părților la acord, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de asociere dintre UE și Algeria, în special articolul 2, care prevede că respectarea principiilor democratice și a drepturilor fundamentale ale omului trebuie să constituie un element esențial al acordului și să inspire politicile interne și internaționale ale părților la acord,

| — | având în vedere cel de-al 11-lea Consiliu de asociere UE-Algeria, |
| --- | --- |

—

având în vedere cel de-al 11-lea Consiliu de asociere UE-Algeria,

| — | având în vedere prioritățile parteneriatului comun adoptate de Algeria și Uniunea Europeană în cadrul politicii europene de vecinătate revizuite la 13 martie 2017, |
| --- | --- |

—

având în vedere prioritățile parteneriatului comun adoptate de Algeria și Uniunea Europeană în cadrul politicii europene de vecinătate revizuite la 13 martie 2017,

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 19 noiembrie 2020 privind Planul de acțiune al UE privind drepturile omului și democrația 2020-2024, în special Mecanismul UE pentru apărătorii drepturilor omului instituit pentru a proteja și sprijini jurnaliștii și lucrătorii din mass-media, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 19 noiembrie 2020 privind Planul de acțiune al UE privind drepturile omului și democrația 2020-2024, în special Mecanismul UE pentru apărătorii drepturilor omului instituit pentru a proteja și sprijini jurnaliștii și lucrătorii din mass-media,

| — | având în vedere Codul Penal al Algeriei, în special articolele 75, 79, 95a, 98, 100, 144, 144a, 144 a 2, 146 și 196a, |
| --- | --- |

—

având în vedere Codul Penal al Algeriei, în special articolele 75, 79, 95a, 98, 100, 144, 144a, 144 a 2, 146 și 196a,

| — | având în vedere Orientările UE cu privire la apărătorii drepturilor omului, cu privire la pedeapsa cu moartea, tortura și alte tratamente sau pedepse crude, inumane sau degradante și cu privire la libertatea de exprimare online și offline, precum și Cadrul strategic și Planul de acțiune ale UE privind drepturile omului și democrația, |
| --- | --- |

—

având în vedere Orientările UE cu privire la apărătorii drepturilor omului, cu privire la pedeapsa cu moartea, tortura și alte tratamente sau pedepse crude, inumane sau degradante și cu privire la libertatea de exprimare online și offline, precum și Cadrul strategic și Planul de acțiune ale UE privind drepturile omului și democrația,

| — | având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice (PIDCP), Pactul internațional cu privire la drepturile economice, sociale și culturale (PIDESC), Convenția împotriva torturii și altor pedepse ori tratamente cu cruzime, inumane sau degradante (UNCAT) și Convenția cu privire la drepturile copilului, toate patru fiind ratificate de statele membre ale UE și Algeria, |
| --- | --- |

—

având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice (PIDCP), Pactul internațional cu privire la drepturile economice, sociale și culturale (PIDESC), Convenția împotriva torturii și altor pedepse ori tratamente cu cruzime, inumane sau degradante (UNCAT) și Convenția cu privire la drepturile copilului, toate patru fiind ratificate de statele membre ale UE și Algeria,

| — | având în vedere Avizul 7/2020 privind detenția lui Fadel Breika, adoptat de Grupul de lucru al ONU privind detenția arbitrară (WGAD), |
| --- | --- |

—

având în vedere Avizul 7/2020 privind detenția lui Fadel Breika, adoptat de Grupul de lucru al ONU privind detenția arbitrară (WGAD),

| — | având în vedere cea de a treia evaluare periodică universală privind Algeria, adoptată de Consiliul ONU pentru Drepturile Omului la cea de a 36-a sa sesiune din 21-22 septembrie 2017, |
| --- | --- |

—

având în vedere cea de a treia evaluare periodică universală privind Algeria, adoptată de Consiliul ONU pentru Drepturile Omului la cea de a 36-a sa sesiune din 21-22 septembrie 2017,

| — | având în vedere Declarația universală a drepturilor omului, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația universală a drepturilor omului,

| — | având în vedere Carta africană a drepturilor omului și popoarelor, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta africană a drepturilor omului și popoarelor,

| — | având în vedere clasamentul mondial al libertății presei din 2020 realizat de organizația Reporteri fără frontiere, |
| --- | --- |

—

având în vedere clasamentul mondial al libertății presei din 2020 realizat de organizația Reporteri fără frontiere,

| — | având în vedere Declarația universală a drepturilor omului din 1948 și Declarația ONU asupra eliminării tuturor formelor de intoleranță și de discriminare bazate pe religie sau convingere, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația universală a drepturilor omului din 1948 și Declarația ONU asupra eliminării tuturor formelor de intoleranță și de discriminare bazate pe religie sau convingere,

| — | având în vedere articolul 144 alineatul (5) și articolul 132 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 144 alineatul (5) și articolul 132 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât, începând din februarie 2019, Algeria s-a confruntat cu o mișcare de protest fără precedent (Hirak) ca reacție la perspectiva unui al cincilea mandat al președintelui de atunci Abdelaziz Bouteflika; întrucât demonstrațiile pașnice împotriva corupției guvernului și solicitarea unui stat civic, a unui sistem judiciar independent, a unei reforme democratice, a transparenței și a unui cadru incluziv pentru pregătirea unor alegeri libere au avut loc în mod regulat pe întreg teritoriul țării, vinerea și marțea, și au continuat pe parcursul unui an întreg, inclusiv în timpul procesului electoral; întrucât aceste demonstrații săptămânale semnificative au fost oprite în mod voluntar în martie 2020 din cauza pandemiei de COVID-19, deși mișcarea de protest a continuat pe platformele de comunicare socială; |
| --- | --- |

A.

întrucât, începând din februarie 2019, Algeria s-a confruntat cu o mișcare de protest fără precedent (Hirak) ca reacție la perspectiva unui al cincilea mandat al președintelui de atunci Abdelaziz Bouteflika; întrucât demonstrațiile pașnice împotriva corupției guvernului și solicitarea unui stat civic, a unui sistem judiciar independent, a unei reforme democratice, a transparenței și a unui cadru incluziv pentru pregătirea unor alegeri libere au avut loc în mod regulat pe întreg teritoriul țării, vinerea și marțea, și au continuat pe parcursul unui an întreg, inclusiv în timpul procesului electoral; întrucât aceste demonstrații săptămânale semnificative au fost oprite în mod voluntar în martie 2020 din cauza pandemiei de COVID-19, deși mișcarea de protest a continuat pe platformele de comunicare socială;

| B. | întrucât, în urma demisiei președintelui Bouteflika la 2 aprilie 2019, ca răspuns la mișcarea Hirak, și a două amânări ulterioare ale alegerilor, în cursul cărora conducerea militară a jucat un rol proeminent, Algeria a organizat alegeri prezidențiale la 12 decembrie 2019, în urma cărora fostul prim-ministru Abdelmadjid Tebboune a devenit președinte; întrucât mișcarea Hirak a denunțat lista candidaților pentru legăturile lor cu fosta administrație și a boicotat alegerile, pentru care rata oficială de participare la vot a fost sub 40 %; |
| --- | --- |

B.

întrucât, în urma demisiei președintelui Bouteflika la 2 aprilie 2019, ca răspuns la mișcarea Hirak, și a două amânări ulterioare ale alegerilor, în cursul cărora conducerea militară a jucat un rol proeminent, Algeria a organizat alegeri prezidențiale la 12 decembrie 2019, în urma cărora fostul prim-ministru Abdelmadjid Tebboune a devenit președinte; întrucât mișcarea Hirak a denunțat lista candidaților pentru legăturile lor cu fosta administrație și a boicotat alegerile, pentru care rata oficială de participare la vot a fost sub 40 %;

| C. | întrucât arestările din motive politice și detenția arbitrară a militanților pașnici aparținând mișcării Hirak și sindicatelor, precum și a jurnaliștilor, au crescut din vara anului 2019, încălcând astfel drepturile fundamentale la un proces echitabil și la respectarea garanțiilor procedurale; întrucât cenzura, procesele și pedepsele severe aplicate mass-mediei independente, adesea acuzate că ar complota cu puterile străine împotriva securității naționale, continuă să se agraveze, în pofida faptului că guvernul Bouteflika, oficial, nu se mai află la putere; întrucât restricțiile în materie de securitate introduse pentru a combate pandemia de COVID-19 au contribuit la înăsprirea controalelor și sunt utilizate de autorități pentru a restricționa și mai mult spațiul civic, pentru a limita opoziția pașnică și pentru a îngrădi libertatea de opinie și de exprimare; |
| --- | --- |

C.

întrucât arestările din motive politice și detenția arbitrară a militanților pașnici aparținând mișcării Hirak și sindicatelor, precum și a jurnaliștilor, au crescut din vara anului 2019, încălcând astfel drepturile fundamentale la un proces echitabil și la respectarea garanțiilor procedurale; întrucât cenzura, procesele și pedepsele severe aplicate mass-mediei independente, adesea acuzate că ar complota cu puterile străine împotriva securității naționale, continuă să se agraveze, în pofida faptului că guvernul Bouteflika, oficial, nu se mai află la putere; întrucât restricțiile în materie de securitate introduse pentru a combate pandemia de COVID-19 au contribuit la înăsprirea controalelor și sunt utilizate de autorități pentru a restricționa și mai mult spațiul civic, pentru a limita opoziția pașnică și pentru a îngrădi libertatea de opinie și de exprimare;

| D. | întrucât, în acest context de represiune care are loc în prezent în Algeria, există din ce în ce mai multe denunțări privind săvârșirea de acte de tortură în secțiile de poliție și în Direcția Generală pentru Securitate Internă (DGSI) din Alger, cum ar fi în cazul deținutului Walid Nekkiche; |
| --- | --- |

D.

întrucât, în acest context de represiune care are loc în prezent în Algeria, există din ce în ce mai multe denunțări privind săvârșirea de acte de tortură în secțiile de poliție și în Direcția Generală pentru Securitate Internă (DGSI) din Alger, cum ar fi în cazul deținutului Walid Nekkiche;

| E. | întrucât, între 30 martie și 16 aprilie 2020, guvernul algerian a primit trei comunicări în cadrul procedurilor speciale ale ONU în legătură cu arestările arbitrare și violente, procesele inechitabile și represaliile împotriva apărătorilor drepturilor omului și a activiștilor pașnici, inclusiv o a patra comunicare, primită la 27 august 2020, cu privire la Mohamed Khaled Drareni; |
| --- | --- |

E.

întrucât, între 30 martie și 16 aprilie 2020, guvernul algerian a primit trei comunicări în cadrul procedurilor speciale ale ONU în legătură cu arestările arbitrare și violente, procesele inechitabile și represaliile împotriva apărătorilor drepturilor omului și a activiștilor pașnici, inclusiv o a patra comunicare, primită la 27 august 2020, cu privire la Mohamed Khaled Drareni;

| F. | întrucât Mohamed Khaled Drareni, corespondent al TV5 Monde, reprezentant al organizației Reporteri fără Frontiere (RSF) și director al site-ului de știri Casbah Tribune, a fost condamnat în august 2020 la trei ani de închisoare și la o amendă de 50 000 de dinari algerieni pentru că a filmat polițiști în timp ce atacau demonstranți din Alger; întrucât acuzațiile oficiale împotriva sa au fost „incitarea la o adunare neînarmată” și „subminarea integrității teritoriului național”; întrucât, la 15 septembrie 2020, în urma recursului, sentința sa a fost redusă la doi ani; întrucât, la 16 septembrie 2020, raportorii speciali și Grupul de lucru pentru procedurile speciale ale ONU au condamnat cu cea mai mare fermitate pedeapsa sa cu închisoarea, au solicitat autorităților algeriene să garanteze eliberarea imediată a acestuia și au calificat condamnarea sa drept o încălcare clară a libertății de exprimare, de întrunire pașnică și de asociere; |
| --- | --- |

F.

întrucât Mohamed Khaled Drareni, corespondent al TV5 Monde, reprezentant al organizației Reporteri fără Frontiere (RSF) și director al site-ului de știri Casbah Tribune, a fost condamnat în august 2020 la trei ani de închisoare și la o amendă de 50 000 de dinari algerieni pentru că a filmat polițiști în timp ce atacau demonstranți din Alger; întrucât acuzațiile oficiale împotriva sa au fost „incitarea la o adunare neînarmată” și „subminarea integrității teritoriului național”; întrucât, la 15 septembrie 2020, în urma recursului, sentința sa a fost redusă la doi ani; întrucât, la 16 septembrie 2020, raportorii speciali și Grupul de lucru pentru procedurile speciale ale ONU au condamnat cu cea mai mare fermitate pedeapsa sa cu închisoarea, au solicitat autorităților algeriene să garanteze eliberarea imediată a acestuia și au calificat condamnarea sa drept o încălcare clară a libertății de exprimare, de întrunire pașnică și de asociere;

| G. | întrucât Mohamed Khaled Drareni a asigurat acoperirea mediatică a protestelor bisăptămânale ale mișcării Hirak de la începutul lor, în februarie 2019; întrucât divulgarea de către acesta a reprimării dure de către guvernul algerian a libertății de întrunire pașnică și a libertății de exprimare a făcut ca acesta să fie plasat în detenție, să fie supus interogatoriilor și intimidărilor pentru acoperirea mediatică a protestelor mișcării Hirak de trei ori înainte de condamnarea sa, și anume la 14 mai 2019, 9 august 2019 și 9 ianuarie 2020; de asemenea, funcționarii guvernamentali au încercat să îl mituiască de două ori; întrucât i s-a spus că ultima sa detenție a fost ultimul avertisment înainte de deferirea sa sistemului judiciar; întrucât, la 7 martie 2020, Mohamed Khaled Drareni a fost arestat în timpul unui protest al mișcării Hirak; întrucât Drareni a fost eliberat la 10 martie 2020, dar arestat din nou la 27 martie 2020; |
| --- | --- |

G.

întrucât Mohamed Khaled Drareni a asigurat acoperirea mediatică a protestelor bisăptămânale ale mișcării Hirak de la începutul lor, în februarie 2019; întrucât divulgarea de către acesta a reprimării dure de către guvernul algerian a libertății de întrunire pașnică și a libertății de exprimare a făcut ca acesta să fie plasat în detenție, să fie supus interogatoriilor și intimidărilor pentru acoperirea mediatică a protestelor mișcării Hirak de trei ori înainte de condamnarea sa, și anume la 14 mai 2019, 9 august 2019 și 9 ianuarie 2020; de asemenea, funcționarii guvernamentali au încercat să îl mituiască de două ori; întrucât i s-a spus că ultima sa detenție a fost ultimul avertisment înainte de deferirea sa sistemului judiciar; întrucât, la 7 martie 2020, Mohamed Khaled Drareni a fost arestat în timpul unui protest al mișcării Hirak; întrucât Drareni a fost eliberat la 10 martie 2020, dar arestat din nou la 27 martie 2020;

| H. | întrucât, în ziua primei arestări, peste 20 de alți demonstranți pașnici au fost plasați în detenție; întrucât două dintre persoanele arestate au fost reținute pentru că au prezentat steagul berber; întrucât steagul berber este foarte mult utilizat în timpul protestelor mișcării Hirak; întrucât, în iunie 2019, generalul Ahmed Gaid Salah a interzis utilizarea steagului; întrucât, în ultimele luni, foști funcționari ai regimului au lansat o campanie de denigrare împotriva populației din regiunea Kabylie, în majoritate berberă, care ar putea duce la divizări etnice în cadrul mișcării Hirak; întrucât activiștii berberi și Hirak, inclusiv Yacine Mebarki, se confruntă în continuare cu arestări arbitrare pentru exprimarea unor opinii religioase și politice divergente; |
| --- | --- |

H.

întrucât, în ziua primei arestări, peste 20 de alți demonstranți pașnici au fost plasați în detenție; întrucât două dintre persoanele arestate au fost reținute pentru că au prezentat steagul berber; întrucât steagul berber este foarte mult utilizat în timpul protestelor mișcării Hirak; întrucât, în iunie 2019, generalul Ahmed Gaid Salah a interzis utilizarea steagului; întrucât, în ultimele luni, foști funcționari ai regimului au lansat o campanie de denigrare împotriva populației din regiunea Kabylie, în majoritate berberă, care ar putea duce la divizări etnice în cadrul mișcării Hirak; întrucât activiștii berberi și Hirak, inclusiv Yacine Mebarki, se confruntă în continuare cu arestări arbitrare pentru exprimarea unor opinii religioase și politice divergente;

| I. | întrucât protestele mișcării Hirak au revendicat un spațiu public pentru cetățeni; întrucât, în special după ce mișcarea Hirak s-a mutat online pentru a împiedica răspândirea virusului COVID-19, restricțiile privind libertatea de exprimare și limitările impuse jurnaliștilor au fost înăsprite, în special prin blocarea site-urilor internet, cenzurarea programelor de televiziune și plasarea în detenție și hărțuirea jurnaliștilor, a managerilor din domeniul mass-mediei și a protestatarilor care și-au exprimat opiniile pe platformele de comunicare socială, cel puțin șase site-uri de știri online fiind blocate pe rețelele algeriene în aprilie și mai 2020; |
| --- | --- |

I.

întrucât protestele mișcării Hirak au revendicat un spațiu public pentru cetățeni; întrucât, în special după ce mișcarea Hirak s-a mutat online pentru a împiedica răspândirea virusului COVID-19, restricțiile privind libertatea de exprimare și limitările impuse jurnaliștilor au fost înăsprite, în special prin blocarea site-urilor internet, cenzurarea programelor de televiziune și plasarea în detenție și hărțuirea jurnaliștilor, a managerilor din domeniul mass-mediei și a protestatarilor care și-au exprimat opiniile pe platformele de comunicare socială, cel puțin șase site-uri de știri online fiind blocate pe rețelele algeriene în aprilie și mai 2020;

| J. | întrucât, în perioada martie-iunie 2020, grupurile locale pentru apărarea drepturilor estimează că cel puțin 200 de persoane au fost arestate arbitrar pentru exprimarea opiniilor lor sau pentru un presupus sprijin adus mișcării Hirak; întrucât, potrivit Comitetului național pentru eliberarea deținuților, cel puțin 91 de prizonieri de conștiință se aflau în detenție la 17 noiembrie 2019, față de 44 la sfârșitul lunii august, unii dintre aceștia aflându-se în arest preventiv pe o perioadă nedeterminată; întrucât riscul răspândirii pandemiei de COVID-19 în închisori reprezintă o amenințare suplimentară pentru cei arestați pentru că și-au exprimat opiniile politice; întrucât, la 25 martie 2020, în contextul pandemiei de COVID-19, Înaltul Comisar al ONU pentru Drepturile Omului, Michelle Bachelet, a solicitat eliberarea prizonierilor politici și a celor aflați în detenție pentru exprimarea unor opinii critice; |
| --- | --- |

J.

întrucât, în perioada martie-iunie 2020, grupurile locale pentru apărarea drepturilor estimează că cel puțin 200 de persoane au fost arestate arbitrar pentru exprimarea opiniilor lor sau pentru un presupus sprijin adus mișcării Hirak; întrucât, potrivit Comitetului național pentru eliberarea deținuților, cel puțin 91 de prizonieri de conștiință se aflau în detenție la 17 noiembrie 2019, față de 44 la sfârșitul lunii august, unii dintre aceștia aflându-se în arest preventiv pe o perioadă nedeterminată; întrucât riscul răspândirii pandemiei de COVID-19 în închisori reprezintă o amenințare suplimentară pentru cei arestați pentru că și-au exprimat opiniile politice; întrucât, la 25 martie 2020, în contextul pandemiei de COVID-19, Înaltul Comisar al ONU pentru Drepturile Omului, Michelle Bachelet, a solicitat eliberarea prizonierilor politici și a celor aflați în detenție pentru exprimarea unor opinii critice;

| K. | întrucât activiștii, în special Feminicides-dz, au înregistrat 41 de feminicide începând din ianuarie 2020; întrucât, în 2020, mișcările pentru drepturile femeilor și-au intensificat acțiunile de denunțare a violenței crescânde împotriva femeilor și a numărului de feminicide și au solicitat revizuirea legilor în vigoare, în special a Codului familiei și a unei serii de articole din Codul Penal, pentru a garanta egalitatea deplină între femei și bărbați; |
| --- | --- |

K.

întrucât activiștii, în special Feminicides-dz, au înregistrat 41 de feminicide începând din ianuarie 2020; întrucât, în 2020, mișcările pentru drepturile femeilor și-au intensificat acțiunile de denunțare a violenței crescânde împotriva femeilor și a numărului de feminicide și au solicitat revizuirea legilor în vigoare, în special a Codului familiei și a unei serii de articole din Codul Penal, pentru a garanta egalitatea deplină între femei și bărbați;

| L. | întrucât, în aprilie 2020, Algeria a adoptat, de asemenea, modificări ale Codului Penal prin Legea 20-06, care restricționează și incriminează și mai mult exercitarea drepturilor fundamentale, cum ar fi libertatea presei, libertatea de exprimare și libertatea de asociere, pe motivul artificial că acestea sunt „știri false” care subminează statul algerian; întrucât autoritățile algeriene utilizează din ce în ce mai mult articole vagi din Codul Penal, inclusiv cele adăugate în aprilie 2020, pentru a urmări penal persoanele care își exercită dreptul la libertatea de opinie și de exprimare, precum și la întrunire pașnică și asociere; întrucât o infracțiune comisă de o persoană fără antecedente penale este sancționată cu o pedeapsă maximă de cinci ani de închisoare dacă aceasta a fost comisă în timpul „unei perioade de izolare din motive de sănătate publică sau din cauza unui dezastru natural, biologic sau tehnologic sau de orice altă natură”; |
| --- | --- |

L.

întrucât, în aprilie 2020, Algeria a adoptat, de asemenea, modificări ale Codului Penal prin Legea 20-06, care restricționează și incriminează și mai mult exercitarea drepturilor fundamentale, cum ar fi libertatea presei, libertatea de exprimare și libertatea de asociere, pe motivul artificial că acestea sunt „știri false” care subminează statul algerian; întrucât autoritățile algeriene utilizează din ce în ce mai mult articole vagi din Codul Penal, inclusiv cele adăugate în aprilie 2020, pentru a urmări penal persoanele care își exercită dreptul la libertatea de opinie și de exprimare, precum și la întrunire pașnică și asociere; întrucât o infracțiune comisă de o persoană fără antecedente penale este sancționată cu o pedeapsă maximă de cinci ani de închisoare dacă aceasta a fost comisă în timpul „unei perioade de izolare din motive de sănătate publică sau din cauza unui dezastru natural, biologic sau tehnologic sau de orice altă natură”;

| M. | întrucât, în contextul reprimării spațiului civic, autoritățile algeriene au desfășurat un proces de revizuire constituțională descendentă, pretinzând că acesta concretizează angajamentul inaugural al președintelui Tebboune de a „construi o nouă Algerie” ca răspuns la protestele Hirak, dar care nu beneficiază de un sprijin larg în societatea algeriană și care a fost criticat de organizații independente ale societății civile pentru încălcarea standardelor internaționale de incluziune, participare, transparență și suveranitate în procesul de elaborare a constituției; întrucât arestarea în masă concomitentă a activiștilor societății civile și a jurnaliștilor a subminat pe deplin legitimitatea publică a procesului de revizuire constituțională; |
| --- | --- |

M.

întrucât, în contextul reprimării spațiului civic, autoritățile algeriene au desfășurat un proces de revizuire constituțională descendentă, pretinzând că acesta concretizează angajamentul inaugural al președintelui Tebboune de a „construi o nouă Algerie” ca răspuns la protestele Hirak, dar care nu beneficiază de un sprijin larg în societatea algeriană și care a fost criticat de organizații independente ale societății civile pentru încălcarea standardelor internaționale de incluziune, participare, transparență și suveranitate în procesul de elaborare a constituției; întrucât arestarea în masă concomitentă a activiștilor societății civile și a jurnaliștilor a subminat pe deplin legitimitatea publică a procesului de revizuire constituțională;

| N. | întrucât Algeria a organizat un referendum la 1 noiembrie 2020 privind revizuirea Constituției, fiind prevăzută o limită de două mandate pentru președinție; întrucât în urma referendumului s-a înregistrat cea mai scăzută participare la vot în Algeria de la independența sa în 1962, cu o participare oficială de 23,7 %; întrucât noua Constituție a fost aprobată oficial de 66,8 % dintre alegători; întrucât noua Constituție urmează să fie ratificată la întoarcerea președintelui în Algeria; |
| --- | --- |

N.

întrucât Algeria a organizat un referendum la 1 noiembrie 2020 privind revizuirea Constituției, fiind prevăzută o limită de două mandate pentru președinție; întrucât în urma referendumului s-a înregistrat cea mai scăzută participare la vot în Algeria de la independența sa în 1962, cu o participare oficială de 23,7 %; întrucât noua Constituție a fost aprobată oficial de 66,8 % dintre alegători; întrucât noua Constituție urmează să fie ratificată la întoarcerea președintelui în Algeria;

| O. | întrucât Constituția Algeriei menține prevederile care condiționează libertatea presei, acordată oficial în temeiul articolului 54 din Constituția revizuită, de respectarea „tradițiilor și a valorilor religioase, morale și culturale ale națiunii”; întrucât aceste limitări ale libertății presei încalcă PIDCP, pe care Algeria l-a ratificat; întrucât potrivit Comentariului general nr. 34 al Comitetului ONU pentru Drepturile Omului, „niciun canal mass-media nu poate fi penalizat pentru că a criticat un sistem politic sau social”; întrucât revizuirea introduce, de asemenea, o modificare periculoasă prin constituționalizarea rolului politic și a competențelor armatei; întrucât reforma constituțională menține, de asemenea, poziția dominantă a președinției asupra tuturor instituțiilor, inclusiv asupra sistemului judiciar; |
| --- | --- |

O.

întrucât Constituția Algeriei menține prevederile care condiționează libertatea presei, acordată oficial în temeiul articolului 54 din Constituția revizuită, de respectarea „tradițiilor și a valorilor religioase, morale și culturale ale națiunii”; întrucât aceste limitări ale libertății presei încalcă PIDCP, pe care Algeria l-a ratificat; întrucât potrivit Comentariului general nr. 34 al Comitetului ONU pentru Drepturile Omului, „niciun canal mass-media nu poate fi penalizat pentru că a criticat un sistem politic sau social”; întrucât revizuirea introduce, de asemenea, o modificare periculoasă prin constituționalizarea rolului politic și a competențelor armatei; întrucât reforma constituțională menține, de asemenea, poziția dominantă a președinției asupra tuturor instituțiilor, inclusiv asupra sistemului judiciar;

| P. | întrucât Uniunea Națională a Magistraților a denunțat faptul că autoritățile algeriene recurg în mod generalizat și abuziv la arestarea preventivă; întrucât membrii sistemului judiciar au fost supuși unor sancțiuni profesionale după achitarea unor activiști pașnici sau după ce au solicitat respectarea independenței judiciare față de autoritățile executive; |
| --- | --- |

P.

întrucât Uniunea Națională a Magistraților a denunțat faptul că autoritățile algeriene recurg în mod generalizat și abuziv la arestarea preventivă; întrucât membrii sistemului judiciar au fost supuși unor sancțiuni profesionale după achitarea unor activiști pașnici sau după ce au solicitat respectarea independenței judiciare față de autoritățile executive;

| Q. | întrucât, în 2020, Algeria se situează pe locul 146 din 180 în clasamentul mondial al libertății presei realizat de către organizația „Reporteri fără frontiere”, cu cinci locuri mai jos decât în 2019 și cu 27 de locuri mai jos decât în 2015; |
| --- | --- |

Q.

întrucât, în 2020, Algeria se situează pe locul 146 din 180 în clasamentul mondial al libertății presei realizat de către organizația „Reporteri fără frontiere”, cu cinci locuri mai jos decât în 2019 și cu 27 de locuri mai jos decât în 2015;

| R. | întrucât Algeria este un partener-cheie al Uniunii Europene în cadrul politicii europene de vecinătate, Uniunea având interese politice, economice și interumane importante în țară și în regiune; întrucât prioritățile parteneriatului UE-Algeria sunt expresia unui angajament comun față de valorile universale ale democrației, statului de drept și drepturilor omului, |
| --- | --- |

R.

întrucât Algeria este un partener-cheie al Uniunii Europene în cadrul politicii europene de vecinătate, Uniunea având interese politice, economice și interumane importante în țară și în regiune; întrucât prioritățile parteneriatului UE-Algeria sunt expresia unui angajament comun față de valorile universale ale democrației, statului de drept și drepturilor omului,

| 1. | condamnă ferm numărul tot mai mare de arestări și detenții arbitrare și ilegale, precum și de cazuri de hărțuire judiciară a jurnaliștilor, a apărătorilor drepturilor omului, a sindicaliștilor, a avocaților, a societății civile și a activiștilor pașnici din Algeria, această escaladare nepermițând niciun spațiu pentru dialogul politic privind revizuirea constituțională nedemocratică și exercitarea libertăților de exprimare, întrunire și asociere; denunță utilizarea măsurilor de urgență în contextul pandemiei de COVID-19 ca pretext pentru limitarea drepturilor fundamentale ale poporului algerian; |
| --- | --- |

1.

| 2. | invită autoritățile algeriene să îi elibereze imediat și necondiționat pe Mohamed Khaled Drareni și pe toți cei deținuți și acuzați pentru exercitarea dreptului lor la libertatea de exprimare, atât online, cât și offline, precum și la libertatea de întrunire și de asociere, inclusiv pe Yacine Mebarki, Abdellah Benaoum, Mohamed Tadjadit, Abdelkrim Zeghileche, Walid Kechida, Brahim Laalami, Aissa Chouha, Zoheir Kaddam, Walid Nekkiche, Nourreddine Khimoud și Hakim Addad; reiterează apelul Înaltei Comisare a ONU pentru Drepturile Omului, Michelle Bachelet, în contextul pandemiei de COVID-19, să fie eliberați de urgență toți prizonierii politici și persoanele deținute pentru exprimarea unor opinii divergente; invită autoritățile algeriene să deblocheze canalele mass-media și să pună capăt arestării și detenției activiștilor politici, a jurnaliștilor și a apărătorilor drepturilor omului sau a oricărei persoane care exprimă opinii divergente sau critici față de guvern; |
| --- | --- |

2.

| 3. | reiterează că libertatea de exprimare, inclusiv libertatea jurnaliștilor și a cetățenilor jurnaliști de a raporta, de a analiza și de a prezenta comentarii cu privire la proteste sau la orice altă manifestare a nemulțumirii față de guvern sau de instituțiile sau persoanele care au legătură cu guvernul, este fundamentală pentru o tranziție politică pe deplin democratică; |
| --- | --- |

3.

| 4. | își exprimă solidaritatea cu toți cetățenii algerieni – femei și bărbați, provenind din medii geografice, socioeconomice și etnice diverse – care au demonstrat pașnic din februarie 2019 cerând un stat sub controlul civililor, suveranitate populară, respectarea statului de drept, justiție socială și egalitate de gen; invită autoritățile algeriene să ia măsurile necesare pentru combaterea corupției; |
| --- | --- |

4.

| 5. | își reiterează apelul adresat autorităților algeriene de a pune capăt oricărei forme de intimidare, hărțuire judiciară, incriminare sau arestare și detenție arbitrară a jurnaliștilor, bloggerilor, apărătorilor drepturilor omului, avocaților și activiștilor care exprimă opinii critice, precum și de a lua măsurile necesare pentru a asigura și a garanta tuturor dreptul la libertatea de exprimare, de asociere și de întrunire pașnică, libertatea mass-mediei și libertatea de gândire, de conștiință și de religie sau credință, garantate de Constituția Algeriei și de PIDCP, pe care Algeria l-a semnat și l-a ratificat; condamnă orice formă de utilizare excesivă a forței de către organele de aplicare a legii la dispersarea protestelor pașnice; își reiterează apelul adresat autorităților algeriene să efectueze anchete independente în toate cazurile de utilizare excesivă a forței de către membrii organelor de aplicare a legii și să îi tragă la răspundere pe toți făptașii; invită autoritățile algeriene să pună în aplicare angajamentele internaționale pe care și le-au asumat în cadrul UNCAT; |
| --- | --- |

5.

| 6. | observă că, de la adoptarea rezoluției Parlamentului din 28 noiembrie 2019, unii activiști politici au fost eliberați provizoriu, de exemplu reprezentanții opoziției Karim Tabbou, Mustapha Bendjema și Khaled Tazaghart; |
| --- | --- |

6.

| 7. | îndeamnă autoritățile algeriene să asigure instituirea unui spațiu civic liber care permite un dialog politic autentic și nu incriminează libertățile fundamentale, adoptând o nouă legislație care să fie pe deplin conformă cu standardele internaționale și să nu prevadă excepții ilegale în temeiul dreptului internațional, în special al convențiilor pe care Algeria le-a ratificat, inclusiv al convențiilor Organizației Internaționale a Muncii (OIM); subliniază că acest spațiu civic liber este o condiție prealabilă pentru o Algerie democratică și condusă de civili; regretă că reporterii străini se confruntă în continuare cu obstacole și piedici administrative la obținerea vizelor de presă pentru a lucra în țară; |
| --- | --- |

7.

| 8. | reamintește că respectarea principiilor democratice și a drepturilor fundamentale stabilite prin Declarația universală a drepturilor omului este unul dintre elementele esențiale ale Acordului de asociere UE-Algeria din 2005; subliniază că tranziția politică în curs trebuie să asigure dreptul algerienilor de toate genurile și din toate mediile geografice, socioeconomice și etnice, inclusiv al membrilor populației imazighen, de a participa pe deplin la procesul democratic și de a-și exercita dreptul de a participa la gestionarea afacerilor publice, inclusiv prin inversarea declinului spațiului pentru o societate civilă, un jurnalism și un activism politic independent; |
| --- | --- |

8.

| 9. | își exprimă îngrijorarea cu privire la noile legi restrictive, cum ar fi Legea 20-06, care incriminează în mod arbitrar difuzarea de „știri false” ce subminează onoarea funcționarilor publici și finanțarea asociațiilor; subliniază că această lege conține câteva dispoziții care încalcă standardele internaționale privind libertatea de exprimare și libertatea de asociere, inclusiv articolele 19 și 22 din PIDCP; |
| --- | --- |

9.

| 10. | îndeamnă autoritățile algeriene să revizuiască actuala Lege restrictivă 12-06 din 2012 privind asociațiile și Legea 91-19 din 1991 privind reuniunile publice și demonstrațiile, care instituie un regim de autorizare prealabilă, și să se asigure că autoritatea administrativă competentă eliberează fără întârziere o confirmare de înregistrare mai multor organizații ale societății civile, neguvernamentale, religioase și caritabile care au solicitat înregistrarea lor din nou; |
| --- | --- |

10.

| 11. | regretă modificările aduse Codului penal algerian în aprilie 2020, care restrâng libertatea presei, libertatea de exprimare și libertatea de asociere; îndeamnă autoritățile algeriene să revizuiască Codul penal, în special articolele 75, 79, 95 bis, 98, 100, 144, 144 bis, 144 bis 2, 146 și 196 bis, în conformitate cu PIDCP și cu ACHPR, pentru a pune capăt incriminării libertății de exprimare și de întrunire și asociere pașnică; |
| --- | --- |

11.

| 12. | salută faptul că articolele 4 și 223 din Constituția revizuită consolidează statutul limbii tamazight ca limbă națională și oficială; subliniază că astfel de declarații nu trebuie să servească drept mijloc de ignorare a problemelor structurale cu care se confruntă vorbitorii limbii tamazight sau să dezbine mișcarea Hirak; invită autoritățile algeriene să garanteze egalitatea de tratament în fața legii în utilizarea limbii arabe și a limbii tamazight; îndeamnă guvernul algerian să anuleze interdicția de a folosi drapelul amazigh și să elibereze imediat orice persoană încarcerată pentru afișarea simbolurilor amazigh; |
| --- | --- |

12.

| 13. | sprijină avocații algerieni și alți practicieni din domeniul dreptului care continuă să urmărească respectarea celor mai înalte standarde de justiție, în ciuda contextului și a riscurilor implicate; invită autoritățile algeriene să garanteze pe deplin independența sistemului judiciar și imparțialitatea sistemului de justiție și să interzică orice restricții, influențe inadecvate, presiuni, amenințări sau interferențe în procesul decizional judiciar și în alte chestiuni judiciare, punându-le capăt; |
| --- | --- |

13.

| 14. | invită autoritățile algeriene să asigure atât răspunderea deplină, cât și controlul civil și democratic al forțelor armate, precum și subordonarea efectivă a acestora față de o autoritate civilă constituită legal, și să garanteze că rolul armatei este definit în mod corespunzător în Constituție și se limitează în mod expres la chestiuni legate de apărarea națională; |
| --- | --- |

14.

| 15. | îndeamnă autoritățile algeriene să permită accesul organizațiilor internaționale pentru drepturile omului și al procedurilor speciale ale ONU în această țară; |
| --- | --- |

15.

| 16. | își exprimă îngrijorarea cu privire la obstacolele administrative cu care se confruntă minoritățile religioase în Algeria, în special în ceea ce privește Ordonanța 06-03; încurajează guvernul algerian să revizuiască Ordonanța 06-03 pentru a o alinia în mai mare măsură la Constituție și la obligațiile sale internaționale în domeniul drepturilor omului, în special la articolul 18 din PIDCP; solicită respectarea libertății de cult a tuturor minorităților religioase; |
| --- | --- |

16.

| 17. | se așteaptă ca UE să plaseze situația drepturilor omului în centrul cooperării sale cu autoritățile algeriene, în special în cadrul viitorului Consiliu de asociere UE-Algeria; invită Serviciul European de Acțiune Externă (SEAE) să întocmească și să furnizeze o listă a cazurilor individuale care prezintă motive deosebite de îngrijorare, inclusiv a celor menționate în prezenta rezoluție, și să informeze periodic Parlamentul cu privire la progresele înregistrate în soluționarea acestor cazuri; |
| --- | --- |

17.

| 18. | invită SEAE, Comisia și statele membre ca, împreună cu Reprezentantul special al UE pentru drepturile omului, să sprijine grupurile societății civile, apărătorii drepturilor omului, jurnaliștii și protestatarii, inclusiv prin adoptarea unei poziții publice mai ferme cu privire la respectarea drepturilor omului și a statului de drept în Algeria, prin condamnarea clară și publică a încălcărilor drepturilor omului, prin îndemnarea autorităților să elibereze persoanele deținute arbitrar și să pună capăt utilizării excesive a detenției preventive, prin solicitarea accesului la deținuți și prin monitorizarea proceselor împotriva activiștilor, a jurnaliștilor și a apărătorilor drepturilor omului, precum și prin monitorizarea atentă a situației drepturilor omului în Algeria, utilizând toate instrumentele disponibile; |
| --- | --- |

18.

| 19. | subliniază importanța relațiilor UE-Algeria, Algeria fiind un vecin și partener important; reamintește importanța unei relații puternice și profunde între UE și Algeria și își reafirmă angajamentul de a promova aceste relații, pe baza respectării depline a valorilor comune, cum ar fi respectarea drepturilor omului, a democrației, a statului de drept și a libertății mass-mediei; |
| --- | --- |

19.

| 20. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Consiliului, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre, Delegației UE la Alger, guvernului Algeriei, Secretarului General al ONU, Consiliului ONU pentru Drepturile Omului și Consiliului Europei. |
| --- | --- |

20.

---

(1)  Texte adoptate, P9_TA(2019)0072.

(2)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0188.

---

| 20.10.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 425/132 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 425/132

---

P9_TA(2020)0330

Situația din Etiopia

Rezoluția Parlamentului European din 26 noiembrie 2020 referitoare la situația din Etiopia (2020/2881(RSP))

(2021/C 425/14)

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Etiopia, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Etiopia,

| — | având în vedere declarația din 9 noiembrie 2020 a Înaltului Reprezentant/vicepreședintelui Josep Borrell privind ultimele evoluții din Etiopia, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația din 9 noiembrie 2020 a Înaltului Reprezentant/vicepreședintelui Josep Borrell privind ultimele evoluții din Etiopia,

| — | având în vedere declarația din 12 noiembrie 2020 a Înaltului Reprezentant/vicepreședintelui Josep Borrell și a comisarului pentru gestionarea crizelor, Janez Lenarčič, privind Etiopia, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația din 12 noiembrie 2020 a Înaltului Reprezentant/vicepreședintelui Josep Borrell și a comisarului pentru gestionarea crizelor, Janez Lenarčič, privind Etiopia,

| — | având în vedere declarația din 19 noiembrie 2020 a comisarului pentru gestionarea crizelor, Janez Lenarčič, intitulată „Conflictul din Tigray: ajutorul umanitar acordat de UE refugiaților etiopieni din Sudan”, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația din 19 noiembrie 2020 a comisarului pentru gestionarea crizelor, Janez Lenarčič, intitulată „Conflictul din Tigray: ajutorul umanitar acordat de UE refugiaților etiopieni din Sudan”,

| — | având în vedere declarația din 4 noiembrie 2020 a secretarului general al ONU, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația din 4 noiembrie 2020 a secretarului general al ONU,

| — | având în vedere declarațiile din 6 și 13 noiembrie 2020 ale Înaltului Comisar al ONU pentru Drepturile Omului, Michelle Bachelet, privind Tigray, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarațiile din 6 și 13 noiembrie 2020 ale Înaltului Comisar al ONU pentru Drepturile Omului, Michelle Bachelet, privind Tigray,

| — | având în vedere discuțiile informale din 24 noiembrie 2020 din cadrul Consiliului de Securitate al ONU privind conflictul în curs din regiunea Tigray din Etiopia, |
| --- | --- |

—

având în vedere discuțiile informale din 24 noiembrie 2020 din cadrul Consiliului de Securitate al ONU privind conflictul în curs din regiunea Tigray din Etiopia,

| — | având în vedere raportul Oficiului ONU pentru coordonarea afacerilor umanitare (OCHA) referitor la Etiopia, publicat la 11 noiembrie 2020, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Oficiului ONU pentru coordonarea afacerilor umanitare (OCHA) referitor la Etiopia, publicat la 11 noiembrie 2020,

| — | având în vedere declarația din 9 noiembrie 2020 a președintelui Comisiei Uniunii Africane, Excelența Sa Moussa Faki Mahamat, privind situația din Etiopia, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația din 9 noiembrie 2020 a președintelui Comisiei Uniunii Africane, Excelența Sa Moussa Faki Mahamat, privind situația din Etiopia,

| — | având în vedere declarația din 9 noiembrie 2020 a copreședinților Adunării Parlamentare Paritare ACP-UE, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația din 9 noiembrie 2020 a copreședinților Adunării Parlamentare Paritare ACP-UE,

| — | având în vedere declarația din 19 noiembrie 2020 a miniștrilor de externe din statele membre ale UE, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația din 19 noiembrie 2020 a miniștrilor de externe din statele membre ale UE,

| — | având în vedere Constituția Republicii Federale Democrate Etiopia, adoptată la 8 decembrie 1994, în special dispozițiile capitolului III privind drepturile și libertățile fundamentale, drepturile omului și drepturile democratice, |
| --- | --- |

—

având în vedere Constituția Republicii Federale Democrate Etiopia, adoptată la 8 decembrie 1994, în special dispozițiile capitolului III privind drepturile și libertățile fundamentale, drepturile omului și drepturile democratice,

| — | având în vedere Declarația universală a drepturilor omului, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația universală a drepturilor omului,

| — | având în vedere Carta africană a drepturilor omului și popoarelor, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta africană a drepturilor omului și popoarelor,

| — | având în vedere Carta africană privind democrația, alegerile și guvernanța, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta africană privind democrația, alegerile și guvernanța,

| — | având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice al ONU, |
| --- | --- |

—

având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice al ONU,

| — | având în vedere cea de-a doua revizuire a Acordului de la Cotonou, |
| --- | --- |

—

având în vedere cea de-a doua revizuire a Acordului de la Cotonou,

| — | având în vedere articolul 144 alineatul (5) și articolul 132 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 144 alineatul (5) și articolul 132 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât conflictul armat actual dintre guvernul federal al Etiopiei și administrația regională din Tigray, condusă de Frontul de Eliberare a Poporului din Tigray (TPLF), a provocat moartea a sute de civili și strămutarea în masă a populației; |
| --- | --- |

A.

întrucât conflictul armat actual dintre guvernul federal al Etiopiei și administrația regională din Tigray, condusă de Frontul de Eliberare a Poporului din Tigray (TPLF), a provocat moartea a sute de civili și strămutarea în masă a populației;

| B. | întrucât, la 4 noiembrie 2020, guvernul etiopian a declarat starea de urgență și a lansat operațiuni militare în nordul regiunii Tigray, la o zi după un presupus atac al TPLF asupra bazei militare a guvernului federal din regiunea Tigray; întrucât, de atunci, au avut loc confruntări armate între forțele federale (armata federală, forțele speciale de poliție din regiunea Amhara și miliția locală din Amhara), pe de o parte, și forțele regionale (forțele speciale de poliție și miliția din Tigray) loiale TPLF, pe de altă parte; |
| --- | --- |

B.

întrucât, la 4 noiembrie 2020, guvernul etiopian a declarat starea de urgență și a lansat operațiuni militare în nordul regiunii Tigray, la o zi după un presupus atac al TPLF asupra bazei militare a guvernului federal din regiunea Tigray; întrucât, de atunci, au avut loc confruntări armate între forțele federale (armata federală, forțele speciale de poliție din regiunea Amhara și miliția locală din Amhara), pe de o parte, și forțele regionale (forțele speciale de poliție și miliția din Tigray) loiale TPLF, pe de altă parte;

| C. | întrucât conflictul politic dintre PP și TPLF a fost accentuat și mai mult atunci când guvernul federal a amânat alegerile naționale, programate pentru mai 2020, din cauza crizei cauzate de COVID-19; |
| --- | --- |

C.

întrucât conflictul politic dintre PP și TPLF a fost accentuat și mai mult atunci când guvernul federal a amânat alegerile naționale, programate pentru mai 2020, din cauza crizei cauzate de COVID-19;

| D. | întrucât, în septembrie 2020, administrația regională din Tigray condusă de TPLF a organizat propriile alegeri, care au fost declarate ilegale de către guvernul etiopian, dat fiind că mandatul său ar fi trebuit să se încheie la sfârșitul lunii septembrie 2020; întrucât parlamentul federal a considerat ilegal procesul electoral din regiunea Tigray; întrucât liderii din Tigray a anunțat că nu mai recunosc administrația federală sau legile acesteia; întrucât, la 3 noiembrie 2020, parlamentul federal a declarat că TPLF constituia un „grup terorist”; |
| --- | --- |

D.

întrucât, în septembrie 2020, administrația regională din Tigray condusă de TPLF a organizat propriile alegeri, care au fost declarate ilegale de către guvernul etiopian, dat fiind că mandatul său ar fi trebuit să se încheie la sfârșitul lunii septembrie 2020; întrucât parlamentul federal a considerat ilegal procesul electoral din regiunea Tigray; întrucât liderii din Tigray a anunțat că nu mai recunosc administrația federală sau legile acesteia; întrucât, la 3 noiembrie 2020, parlamentul federal a declarat că TPLF constituia un „grup terorist”;

| E. | întrucât, la 8 noiembrie 2020, TPLF s-a adresat Uniunii Africane pentru a sugera tratative, dar guvernul federal a exclus orice posibilitate de negociere cu TPLF și a respins apelurile internaționale la dialog și mediere, susținând că conflictul din Tigray este o chestiune internă care nu trebuia internaționalizată; întrucât UE și-a oferit sprijinul pentru a sprijini dezamorsarea tensiunilor, revenirea la dialog și menținerea statului de drept pe întreg teritoriul Etiopiei; |
| --- | --- |

E.

întrucât, la 8 noiembrie 2020, TPLF s-a adresat Uniunii Africane pentru a sugera tratative, dar guvernul federal a exclus orice posibilitate de negociere cu TPLF și a respins apelurile internaționale la dialog și mediere, susținând că conflictul din Tigray este o chestiune internă care nu trebuia internaționalizată; întrucât UE și-a oferit sprijinul pentru a sprijini dezamorsarea tensiunilor, revenirea la dialog și menținerea statului de drept pe întreg teritoriul Etiopiei;

| F. | întrucât, în 2018, Abiy Ahmed a încheiat un acord de pace istoric cu Eritreea, punând capăt unei perioade de peste zece ani în care legăturile diplomatice și comerciale dintre cele două țări au fost suspendate; întrucât guvernul Abiy a luat măsuri importante pentru a elibera jurnaliștii și prizonierii politici, pentru a permite grupurilor de opoziție interzise anterior să-și reia activitatea și pentru a adopta noi legi privind organizațiile societății civile și combaterea terorismului; întrucât guvernul a fost criticat recent din cauza detenției politicienilor din opoziție; întrucât persistă îngrijorări cu privire la adoptarea unei noi legi menite să combată discursurile de incitare la ură și dezinformarea, care ar putea periclita libertatea de exprimare; |
| --- | --- |

F.

întrucât, în 2018, Abiy Ahmed a încheiat un acord de pace istoric cu Eritreea, punând capăt unei perioade de peste zece ani în care legăturile diplomatice și comerciale dintre cele două țări au fost suspendate; întrucât guvernul Abiy a luat măsuri importante pentru a elibera jurnaliștii și prizonierii politici, pentru a permite grupurilor de opoziție interzise anterior să-și reia activitatea și pentru a adopta noi legi privind organizațiile societății civile și combaterea terorismului; întrucât guvernul a fost criticat recent din cauza detenției politicienilor din opoziție; întrucât persistă îngrijorări cu privire la adoptarea unei noi legi menite să combată discursurile de incitare la ură și dezinformarea, care ar putea periclita libertatea de exprimare;

| G. | întrucât unele grupuri politice având legături cu grupuri etnice din Etiopia care se simt marginalizate de sistemul federalist de guvernare afirmă că acest sistem a condus la favoritism etnic și discriminare; |
| --- | --- |

G.

întrucât unele grupuri politice având legături cu grupuri etnice din Etiopia care se simt marginalizate de sistemul federalist de guvernare afirmă că acest sistem a condus la favoritism etnic și discriminare;

| H. | întrucât, în iunie 2020, au avut loc acte de violență pe scară largă în urma decesului lui Hachalu Hundessa, cântăreț și activist din regiunea Oromo, sute de persoane fiind ucise și arestate; întrucât, la 1 noiembrie 2020, peste 50 de persoane din regiunea Amhara au fost ucise în atacuri îndreptate împotriva a trei sate, iar mulți consideră că atacurile au avut motivații etnice și că au fost comise, probabil, de Armata de Eliberare Oromo (OLA), o miliție separatistă a Frontului de Eliberare Oromo (OLF); |
| --- | --- |

H.

întrucât, în iunie 2020, au avut loc acte de violență pe scară largă în urma decesului lui Hachalu Hundessa, cântăreț și activist din regiunea Oromo, sute de persoane fiind ucise și arestate; întrucât, la 1 noiembrie 2020, peste 50 de persoane din regiunea Amhara au fost ucise în atacuri îndreptate împotriva a trei sate, iar mulți consideră că atacurile au avut motivații etnice și că au fost comise, probabil, de Armata de Eliberare Oromo (OLA), o miliție separatistă a Frontului de Eliberare Oromo (OLF);

| I. | întrucât, potrivit Mișcării Naționale din Amhara, autoritățile etiopiene au interzis protestele pașnice – împotriva asasinatelor comise pe motive etnice – care urmau să aibă loc la 28 octombrie 2020; |
| --- | --- |

I.

întrucât, potrivit Mișcării Naționale din Amhara, autoritățile etiopiene au interzis protestele pașnice – împotriva asasinatelor comise pe motive etnice – care urmau să aibă loc la 28 octombrie 2020;

| J. | întrucât, potrivit organizațiilor internaționale pentru drepturile omului, de la începutul conflictului, au existat mai multe incidente majore de ucidere fără discriminare a civililor în diferite părți ale regiunii Tigray, inclusiv un masacru care a avut loc în noaptea de 9 noiembrie 2020 în Mai-Kadra, în regiunea Tigray, unde uciderea a sute de civili ar putea fi încadrată drept crimă de război; |
| --- | --- |

J.

întrucât, potrivit organizațiilor internaționale pentru drepturile omului, de la începutul conflictului, au existat mai multe incidente majore de ucidere fără discriminare a civililor în diferite părți ale regiunii Tigray, inclusiv un masacru care a avut loc în noaptea de 9 noiembrie 2020 în Mai-Kadra, în regiunea Tigray, unde uciderea a sute de civili ar putea fi încadrată drept crimă de război;

| K. | întrucât, potrivit organizațiilor internaționale pentru drepturile omului, rezidenții tigrayeni din alte părți ale țării au fost suspendați din posturile lor și au primit interdicție să zboare în străinătate; întrucât există relatări privind supravegherea fizică și digitală, arestări și detenții în masă arbitrare; |
| --- | --- |

K.

întrucât, potrivit organizațiilor internaționale pentru drepturile omului, rezidenții tigrayeni din alte părți ale țării au fost suspendați din posturile lor și au primit interdicție să zboare în străinătate; întrucât există relatări privind supravegherea fizică și digitală, arestări și detenții în masă arbitrare;

| L. | întrucât președintele regiunii Tigray a confirmat că forțele sale au lansat rachete împotriva aeroportului Asmara din Eritreea; |
| --- | --- |

L.

întrucât președintele regiunii Tigray a confirmat că forțele sale au lansat rachete împotriva aeroportului Asmara din Eritreea;

| M. | întrucât confruntările sângeroase dintre forțele federale etiopiene și TPLF au stârnit îngrijorare la nivel internațional cu privire la riscurile pe care le implică exacerbarea situațiilor de securitate existente sau declanșarea unora noi în Etiopia, deoarece acestea ar putea avea repercusiuni asupra țărilor învecinate și destabiliza întreaga regiune a Cornului Africii; întrucât Etiopia și-a retras trupele din Somalia care luptau împotriva insurgenților islamiști; întrucât autoritățile kenyene au sporit securitatea la frontiera cu Etiopia pe fondul temerilor de escaladare a tensiunilor; |
| --- | --- |

M.

întrucât confruntările sângeroase dintre forțele federale etiopiene și TPLF au stârnit îngrijorare la nivel internațional cu privire la riscurile pe care le implică exacerbarea situațiilor de securitate existente sau declanșarea unora noi în Etiopia, deoarece acestea ar putea avea repercusiuni asupra țărilor învecinate și destabiliza întreaga regiune a Cornului Africii; întrucât Etiopia și-a retras trupele din Somalia care luptau împotriva insurgenților islamiști; întrucât autoritățile kenyene au sporit securitatea la frontiera cu Etiopia pe fondul temerilor de escaladare a tensiunilor;

| N. | întrucât cooperarea pentru dezvoltare a UE cu Etiopia este una dintre cele mai mari din lume, în valoare de 815 milioane EUR pentru perioada 2014-2020; întrucât Etiopia este și unul dintre principalii beneficiari ai Fondului fiduciar de urgență al UE pentru Africa, cu peste 271,5 milioane EUR pentru perioada 2015-2019; întrucât, în 2020, UE oferă 44,29 milioane EUR pentru proiecte umanitare în Etiopia, oferind asistență pentru salvarea vieții persoanelor strămutate în interiorul țării, dezrădăcinate din cauza violenței sau a pericolelor naturale; |
| --- | --- |

N.

întrucât cooperarea pentru dezvoltare a UE cu Etiopia este una dintre cele mai mari din lume, în valoare de 815 milioane EUR pentru perioada 2014-2020; întrucât Etiopia este și unul dintre principalii beneficiari ai Fondului fiduciar de urgență al UE pentru Africa, cu peste 271,5 milioane EUR pentru perioada 2015-2019; întrucât, în 2020, UE oferă 44,29 milioane EUR pentru proiecte umanitare în Etiopia, oferind asistență pentru salvarea vieții persoanelor strămutate în interiorul țării, dezrădăcinate din cauza violenței sau a pericolelor naturale;

| O. | întrucât Oficiul ONU pentru coordonarea afacerilor umanitare (OCHA) a solicitat accesul în regiunea Tigray, care rămâne complet izolată de la începutul luptelor (accesul la internet și telefon a fost întrerupt); întrucât, potrivit UNHCR, lipsa energiei electrice, a telecomunicațiilor, a accesului la combustibil și bani lichizi limitează orice ajutor umanitar în Tigray și în restul Etiopiei, inclusiv asistența pentru cei răniți și uciși în timpul luptelor; |
| --- | --- |

O.

întrucât Oficiul ONU pentru coordonarea afacerilor umanitare (OCHA) a solicitat accesul în regiunea Tigray, care rămâne complet izolată de la începutul luptelor (accesul la internet și telefon a fost întrerupt); întrucât, potrivit UNHCR, lipsa energiei electrice, a telecomunicațiilor, a accesului la combustibil și bani lichizi limitează orice ajutor umanitar în Tigray și în restul Etiopiei, inclusiv asistența pentru cei răniți și uciși în timpul luptelor;

| P. | întrucât, chiar înainte de începerea luptelor, 15,2 milioane de persoane aveau nevoie de asistență umanitară în Etiopia, dintre care 2 milioane în regiunea Tigray; întrucât regiunea Tigray este a cincea regiune din Etiopia ca densitate a populației, cu peste 6 milioane de persoane, și găzduiește 100 000 de persoane strămutate intern și 96 000 de refugiați eritreeni; întrucât există mai multe tabere de refugiați importante în care, potrivit ONG-urilor, 44 % dintre cei care locuiesc acolo sunt copii; |
| --- | --- |

P.

întrucât, chiar înainte de începerea luptelor, 15,2 milioane de persoane aveau nevoie de asistență umanitară în Etiopia, dintre care 2 milioane în regiunea Tigray; întrucât regiunea Tigray este a cincea regiune din Etiopia ca densitate a populației, cu peste 6 milioane de persoane, și găzduiește 100 000 de persoane strămutate intern și 96 000 de refugiați eritreeni; întrucât există mai multe tabere de refugiați importante în care, potrivit ONG-urilor, 44 % dintre cei care locuiesc acolo sunt copii;

| Q. | întrucât Etiopia este semnatară a Acordului de la Cotonou, al cărui articol 96 prevede că respectarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale constituie un element esențial al cooperării ACP-UE; |
| --- | --- |

Q.

întrucât Etiopia este semnatară a Acordului de la Cotonou, al cărui articol 96 prevede că respectarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale constituie un element esențial al cooperării ACP-UE;

| R. | întrucât confruntările au cauzat mii de morți și răniți de ambele părți și au dus la încălcări grave ale drepturilor omului și la încălcări ale dreptului internațional umanitar; întrucât, potrivit UNHCR, la 22 noiembrie 2020, peste 38 500 de refugiați au fugit din calea conflictelor și au trecut frontiera în Sudan; întrucât ONU a avertizat cu privire la o „criză umanitară pe scară largă”, iar agențiile sale planifică posibila sosire a 200 000 de refugiați într-o perioadă de șase luni; întrucât luptele duc, de asemenea, la strămutarea internă a populației; întrucât UNHCR a cerut deja celor două părți implicate în conflict să deschidă coridoare pentru a permite simultan plecarea persoanelor și sosirea ajutoarelor; întrucât organizațiile umanitare internaționale de pe teren sunt slab echipate și se confruntă cu lipsa resurselor necesare pentru a ajuta refugiații nou-sosiți și victimele violenței; întrucât agențiile ONU caută fonduri imediate în valoare de 50 de milioane USD, ce vor fi destinate aprovizionării cu alimente și înființării de noi tabere; întrucât Comisia Europeană deblochează un prim ajutor de urgență în valoare de 4 milioane EUR pentru a veni în sprijinul persoanelor strămutate care sosesc în Sudan; |
| --- | --- |

R.

întrucât confruntările au cauzat mii de morți și răniți de ambele părți și au dus la încălcări grave ale drepturilor omului și la încălcări ale dreptului internațional umanitar; întrucât, potrivit UNHCR, la 22 noiembrie 2020, peste 38 500 de refugiați au fugit din calea conflictelor și au trecut frontiera în Sudan; întrucât ONU a avertizat cu privire la o „criză umanitară pe scară largă”, iar agențiile sale planifică posibila sosire a 200 000 de refugiați într-o perioadă de șase luni; întrucât luptele duc, de asemenea, la strămutarea internă a populației; întrucât UNHCR a cerut deja celor două părți implicate în conflict să deschidă coridoare pentru a permite simultan plecarea persoanelor și sosirea ajutoarelor; întrucât organizațiile umanitare internaționale de pe teren sunt slab echipate și se confruntă cu lipsa resurselor necesare pentru a ajuta refugiații nou-sosiți și victimele violenței; întrucât agențiile ONU caută fonduri imediate în valoare de 50 de milioane USD, ce vor fi destinate aprovizionării cu alimente și înființării de noi tabere; întrucât Comisia Europeană deblochează un prim ajutor de urgență în valoare de 4 milioane EUR pentru a veni în sprijinul persoanelor strămutate care sosesc în Sudan;

| 1. | este profund îngrijorat de evenimentele recente din Etiopia, inclusiv de continuarea violențelor și de acuzațiile de încălcări grave ale drepturilor fundamentale ale omului; regretă actualul conflict armat dintre guvernul federal al Etiopiei și administrația regiunii Tigray, condusă de TPLF; invită ambele părți să se angajeze să înceteze imediat focul și să soluționeze divergențele politice prin mijloace democratice, în cadrul constituției țării, pentru a găsi o soluție pașnică de durată, a crea un mecanism de monitorizare a încetării focului și a depune eforturi cu scopul de a obține un consens național printr-un dialog care să includă toate părțile; |
| --- | --- |

1.

| 2. | își exprimă solidaritatea cu victimele și familiile persoanelor afectate; deplânge pierderile de vieți omenești, uciderea civililor nevinovați și execuțiile extrajudiciare, indiferent de autorii acestora; |
| --- | --- |

2.

| 3. | invită guvernul central al Etiopiei și TPLF să ia măsuri imediate pentru a aplana conflictul; insistă ca toți actorii să urmeze cu strictețe o abordare a securității centrată pe factorul uman; |
| --- | --- |

3.

| 4. | deplânge faptul că, în prezent, accesul lucrătorilor umanitari este restricționat strict; invită guvernul etiopian să ofere organizațiilor umanitare acces imediat și nerestricționat în zonele în care există conflicte, pentru a asigura ajutorul umanitar necesar; avertizează că există pericolul ca atât țara, precum și statele învecinate și întreaga regiune, să fie afectate de o criză umanitară majoră; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ia act cu îngrijorare de ultimatumul dat de prim-ministrul Abiy forțelor din Tigray, în care le îndemna să se predea și declara că, în caz contrar, ar fi lansat un atac militar asupra capitalei regionale, Mekelle; |
| --- | --- |

5.

| 6. | reamintește că atacurile deliberate împotriva populației civile constituie crime de război; invită forțele din ambele tabere să respecte dreptul internațional al drepturilor omului și dreptul umanitar internațional și să garanteze protecția persoanelor din zonele afectate; îndeamnă toate părțile implicate în conflict și autoritățile regionale să reducă la minimum daunele aduse populației civile și să asigure și să permită oricând accesul civililor la serviciile de bază; |
| --- | --- |

6.

| 7. | constată cu profundă îngrijorare creșterea tensiunilor și a violențelor interetnice în Etiopia; consideră că este extrem de important ca autoritățile etiopiene și din Tigray să exercite un rol de lider care acționează responsabil, promovând un mediu politic care să includă toți actorii și toate grupurile etnice; |
| --- | --- |

7.

| 8. | îndeamnă autoritățile federale să pună capăt practicii arestărilor și supravegherii arbitrare sau altor acțiuni îndreptate împotriva grupurilor etnice; invită autoritățile etiopiene să adopte măsuri ferme împotriva creării de profiluri etnice și să garanteze protecția minorităților etnice în întreaga țară; invită guvernul etiopian să pună în aplicare reforme care să protejeze drepturile omului și să garanteze un acces egal la serviciile și resursele guvernamentale pentru toate grupurile etnice; |
| --- | --- |

8.

| 9. | este profund îngrijorat de răspândirea tot mai mare a dezinformării și de utilizarea discursurilor de incitare la ură pentru a instiga grupurile etnice unele împotriva altora, alimentând conflictul actual din Tigray; solicită tuturor părților implicate în conflict să se abțină de la utilizarea unui limbaj provocator și a discursului de incitare la ură, atât offline, cât și online; îndeamnă autoritățile naționale și locale, organizațiile mass-media și publicul să se abțină de la a participa la acțiuni care incită la violență, discriminare sau ostilitate ce vizează populațiile expuse riscului; |
| --- | --- |

9.

| 10. | invită statele din vecinătatea Etiopiei, inclusiv Eritreea, precum și alte state din regiunea extinsă, cum ar fi țările din bazinul Nilului, să se abțină de la orice intervenție politică și militară care ar putea alimenta conflictul; subliniază că, în caz contrar, există riscul destabilizării regiunii extinse, ceea ce ar avea consecințe dezastruoase pentru pacea și securitatea internațională; subliniază că statele vecine ale Etiopiei pot juca un rol crucial, oferind sprijin diplomatic în vederea aplanării conflictului; |
| --- | --- |

10.

| 11. | își exprimă sprijinul deplin pentru inițiativele de mediere luate sub egida Uniunii Africane și cele de aplanare a conflictului promovate de președinția sud-africană a UA, în special numirea a trei trimiși speciali ai UA, și invită toate părțile implicate să coopereze și să se implice activ în eforturile de mediere ale UA; invită autoritățile etiopiene să se alăture eforturilor organizațiilor internaționale, cum ar fi Uniunea Africană, IGAD și Uniunea Europeană, pentru a iniția un dialog care să includă toate părțile, cu obiectivul de a restabili un climat de pace, securitate și stabilitate în țară și în regiune; |
| --- | --- |

11.

| 12. | este profund îngrijorat de întreruperea de facto a comunicațiilor în nord, în regiunea Tigray; îndeamnă guvernul etiopian să restabilească toate formele de comunicare în Tigray ca un act de responsabilitate și transparență în ceea ce privește operațiunile sale militare din regiune și să permită libera comunicare între locuitorii regiunii Tigray; subliniază importanța și necesitatea accesului la informații, atât online, cât și offline, având în vedere că dreptul tuturor persoanelor de a fi informate și de a avea acces la informații este deosebit de important într-o situație de criză; solicită insistent să se permită o acoperite mediatică independentă a situației; insistă asupra importanței de a acorda imediat accesul mass-mediei independente în Tigray; îndeamnă guvernul etiopian să respecte pe deplin libertățile de exprimare, de asociere și a presei, după cum este prevăzut în Constituția Etiopiei, și să îi elibereze pe jurnaliștii și bloggerii închiși pe nedrept; este ferm convins că protestele pașnice fac parte din procesul democratic și că trebuie evitată utilizarea excesivă a forței indiferent de situație; |
| --- | --- |

12.

| 13. | invită toate părțile implicate în conflict să garanteze circulația liberă și sigură a civililor și respectarea dreptului la libertatea de întrunire; |
| --- | --- |

13.

| 14. | invită toate părțile implicate în conflictul din nordul țării, din regiunea Tigray, să garanteze accesul nerestricționat al persoanelor independente care monitorizează drepturile omului pentru a se asigura că sunt respectate standardele internaționale în domeniul drepturilor omului; invită toate părțile implicate în conflict să colaboreze îndeaproape cu actorii relevanți pentru a efectua o anchetă transparentă cu privire la masacrul de la Mai-Kadra și solicită ca cei vinovați de comiterea acestei infracțiuni să fie trași la răspundere și să fie urmăriți penal fără întârziere; |
| --- | --- |

14.

| 15. | invită autoritățile federale etiopiene să desfășoare o anchetă amănunțită, independentă, eficientă și imparțială cu privire la fiecare din asasinatele și încălcările drepturilor omului, inclusiv cu privire la utilizarea forței excesive, detenția arbitrară și disparițiile forțate, și invită autoritățile din Tigray să coopereze în cadrul acestor anchete; invită toate autoritățile etiopiene să combată în mod activ impunitatea; reamintește guvernului etiopian obligația pe care o are de a garanta drepturile fundamentale, inclusiv accesul la justiție și dreptul la un proces corect și independent, așa cum se prevede în Carta Africană și în alte instrumente internaționale și regionale privind drepturile omului, inclusiv Acordul de la Cotonou; insistă ca autoritățile etiopiene să garanteze respectarea și protejarea unui stat de drept echitabil și imparțial pe întreg teritoriul Etiopiei; |
| --- | --- |

15.

| 16. | solicită o cooperare strânsă între organismele UE de ajutor umanitar și UNHCR, precum și ca acesta din urmă să ofere în continuare sprijin refugiaților care au fugit de criză, inclusiv în apropierea zonelor din care au fugit; reamintește că guvernul etiopian are responsabilitatea de a garanta siguranța și securitatea refugiaților și a persoanelor strămutate intern pe teritoriul său; reamintește că cea mai mare parte din cei peste 96 000 de refugiați eritreeni sunt adăpostiți în taberele de refugiați din regiunea Tigray; susține apelurile comunității internaționale și ale organizațiilor umanitare de a intensifica asistența acordată refugiaților și persoanelor strămutate; |
| --- | --- |

16.

| 17. | solicită UE și partenerilor săi să sprijine guvernul sudanez și autoritățile locale în soluționarea urgentă a solicitărilor de a găzdui refugiații etiopieni care fug de conflictele din regiunea Tigray; apreciază disponibilitatea Sudanului de a primi refugiații care fug din zona de conflict; subliniază necesitatea unor pregătiri urgente pentru sosirea a peste 200 000 de refugiați în Sudan; observă că Etiopia este o țară importantă de destinație, de tranzit și de origine a migranților; invită Comisia și statele membre să se asigure că toate proiectele finanțate și inițiate în cadrul Fondului fiduciar al UE pentru Africa respectă drepturile omului, în special drepturile migranților și ale persoanelor strămutate intern; |
| --- | --- |

17.

| 18. | solicită ca UE și statele sale membre să mobilizeze urgent și să atribuie în mod structurat și concertat resurse suplimentare pentru a răspunde nevoilor globale generate de conflict; |
| --- | --- |

18.

| 19. | salută angajamentul guvernului etiopian de a organiza alegeri generale în 2021; îndeamnă toți actorii politici din întreaga țară să se angajeze într-un dialog politic care să implice cetățeni din întregul spectru politic, ideologic, regional și etnic înainte de alegeri; subliniază cu fermitate că pot avea loc alegeri libere, corecte, incluzive și credibile numai dacă se creează o atmosferă lipsită de intimidare, violență și hărțuire și se garantează libertatea de exprimare și de asociere, în conformitate cu normele internaționale; regretă faptul că angajamentul de a organiza alegeri libere a fost compromis de detenția, începând din iunie 2020, a mai multor politicieni din opoziție din întregul spectru politic și de încălcări grave ale garanțiilor procedurale care subminează drepturile deținuților la un proces echitabil; solicită autorităților să elibereze toate persoanele deținute, cu excepția celor acuzate de infracțiuni recunoscute prin lege și care pot fi urmărite penal în conformitate cu standardele internaționale privind un proces echitabil; |
| --- | --- |

19.

| 20. | își exprimă angajamentul față de unitatea și integritatea teritorială a Etiopiei și invită toți actorii din Etiopia să depună eforturi în vederea soluționării pașnice a oricărui conflict din interiorul țării; |
| --- | --- |

20.

| 21. | solicită UE să utilizeze în continuare toate mijloacele diplomatice necesare pentru a colabora cu autoritățile federale și regionale, precum și cu partenerii regionali și instituțiile multilaterale, cu scopul de a soluționa conflictul în mod pașnic; |
| --- | --- |

21.

| 22. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Consiliului, Comisiei, parlamentelor și guvernelor statelor membre, Serviciului European de Acțiune Externă, guvernului federal și Camerei Federației din Etiopia, autorităților regiunii Tigray, guvernului Republicii Sudan, guvernelor IGAD, Uniunii Africane și statelor sale membre, Parlamentului Panafrican și Adunării Parlamentare Paritare ACP-UE. |
| --- | --- |

22.

---

| 20.10.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 425/137 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 425/137

---

P9_TA(2020)0331

Încălcările continue ale drepturilor omului în Belarus, în special asasinarea lui Raman Bandarenka

Rezoluția Parlamentului European din 26 noiembrie 2020 referitoare la încălcările continue ale drepturilor omului în Belarus, în special asasinarea lui Raman Bandarenka (2020/2882(RSP))

(2021/C 425/15)

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Belarus, în special cea din 17 septembrie 2020 referitoare la situația din Belarus (1), cea din 4 octombrie 2018 referitoare la deteriorarea libertății mass-mediei în Belarus, în special cazul Charter 97 (2), cea din 19 aprilie 2018 referitoare la Belarus (3), cea din 6 aprilie 2017 referitoare la situația din Belarus (4), și cea din 24 noiembrie 2016 referitoare la situația din Belarus (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Belarus, în special cea din 17 septembrie 2020 referitoare la situația din Belarus (1), cea din 4 octombrie 2018 referitoare la deteriorarea libertății mass-mediei în Belarus, în special cazul Charter 97 (2), cea din 19 aprilie 2018 referitoare la Belarus (3), cea din 6 aprilie 2017 referitoare la situația din Belarus (4), și cea din 24 noiembrie 2016 referitoare la situația din Belarus (5),

| — | având în vedere recomandarea sa din 21 octombrie 2020 adresată Consiliului, Comisiei și Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (VP/ÎR) privind relațiile cu Belarus (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea sa din 21 octombrie 2020 adresată Consiliului, Comisiei și Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (VP/ÎR) privind relațiile cu Belarus (6),

| — | având în vedere Premiul Saharov pentru libertatea de gândire al Parlamentului European, care a fost decernat opoziției democratice din Belarus la 22 octombrie 2020, |
| --- | --- |

—

având în vedere Premiul Saharov pentru libertatea de gândire al Parlamentului European, care a fost decernat opoziției democratice din Belarus la 22 octombrie 2020,

| — | având în vedere declarația Președintelui Parlamentului European din 13 august 2020 și cea a liderilor celor cinci grupuri politice din 17 august 2020 privind situația din Belarus în urma așa-numitelor alegeri prezidențiale din 9 august 2020, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația Președintelui Parlamentului European din 13 august 2020 și cea a liderilor celor cinci grupuri politice din 17 august 2020 privind situația din Belarus în urma așa-numitelor alegeri prezidențiale din 9 august 2020,

| — | având în vedere concluziile Consiliului European din 1 octombrie 2020 și din 16 octombrie 2020 și concluziile Consiliului privind Belarus din 12 octombrie 2020, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului European din 1 octombrie 2020 și din 16 octombrie 2020 și concluziile Consiliului privind Belarus din 12 octombrie 2020,

| — | având în vedere decizia Consiliului din 6 noiembrie 2020 de a adăuga 15 membri ai autorităților belaruse, inclusiv Aleksandr Lukașenko, pe lista persoanelor sancționate, numărul total al cetățenilor din Belarus care fac obiectul unei interdicții de călătorie și al înghețării activelor ridicându-se la 59; având în vedere decizia Consiliului din 17 februarie 2020 de a prelungi embargoul impus de UE în 2004 asupra armelor și echipamentelor care ar putea fi utilizate pentru represiunea internă în Belarus (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere decizia Consiliului din 6 noiembrie 2020 de a adăuga 15 membri ai autorităților belaruse, inclusiv Aleksandr Lukașenko, pe lista persoanelor sancționate, numărul total al cetățenilor din Belarus care fac obiectul unei interdicții de călătorie și al înghețării activelor ridicându-se la 59; având în vedere decizia Consiliului din 17 februarie 2020 de a prelungi embargoul impus de UE în 2004 asupra armelor și echipamentelor care ar putea fi utilizate pentru represiunea internă în Belarus (7),

| — | având în vedere rezultatul principal al reuniunii extraordinare a Consiliului Afaceri Externe din 14 august 2020 și concluziile Președintelui Consiliului European din 19 august 2020 privind situația din Belarus în urma alegerilor prezidențiale din 9 august 2020, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezultatul principal al reuniunii extraordinare a Consiliului Afaceri Externe din 14 august 2020 și concluziile Președintelui Consiliului European din 19 august 2020 privind situația din Belarus în urma alegerilor prezidențiale din 9 august 2020,

| — | având în vedere numeroasele declarații recente ale VP/ÎR referitoare la Belarus, în special cele din 11 august 2020 și din 17 august 2020 și declarațiile anterioare ale purtătorului de cuvânt al Serviciului European de Acțiune Externă (SEAE), în special cea din 13 noiembrie 2020 privind moartea lui Raman Bandarenka, precum și cele privind aplicarea pedepsei cu moartea în Belarus, |
| --- | --- |

—

având în vedere numeroasele declarații recente ale VP/ÎR referitoare la Belarus, în special cele din 11 august 2020 și din 17 august 2020 și declarațiile anterioare ale purtătorului de cuvânt al Serviciului European de Acțiune Externă (SEAE), în special cea din 13 noiembrie 2020 privind moartea lui Raman Bandarenka, precum și cele privind aplicarea pedepsei cu moartea în Belarus,

| — | având în vedere declarația din 7 septembrie 2020 a VP/ÎR privind arestările și detențiile arbitrare și inexplicabile pe motive politice și declarația Înaltului Reprezentant în numele Uniunii Europene din 11 septembrie 2020 referitoare la escaladarea violenței și intimidarea membrilor Consiliului de coordonare, având în vedere declarația comună a Delegației UE în Belarus în numele statelor membre ale UE reprezentate la Minsk, al Ambasadei britanice, al Ambasadei Elveției și al Ambasadei Statelor Unite ale Americii din 17 noiembrie 2020 privind deteriorarea situației drepturilor omului în Belarus, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația din 7 septembrie 2020 a VP/ÎR privind arestările și detențiile arbitrare și inexplicabile pe motive politice și declarația Înaltului Reprezentant în numele Uniunii Europene din 11 septembrie 2020 referitoare la escaladarea violenței și intimidarea membrilor Consiliului de coordonare, având în vedere declarația comună a Delegației UE în Belarus în numele statelor membre ale UE reprezentate la Minsk, al Ambasadei britanice, al Ambasadei Elveției și al Ambasadei Statelor Unite ale Americii din 17 noiembrie 2020 privind deteriorarea situației drepturilor omului în Belarus,

| — | având în vedere declarațiile ONU privind situația din Belarus, în special cele ale raportorilor speciali ai ONU pentru drepturile omului din 13 august 2020 și 19 noiembrie 2020 și ale purtătorului de cuvânt al Înaltului Comisar al ONU pentru Drepturile Omului din 21 august 2020, 11 septembrie 2020 și 13 noiembrie 2020, precum și cele făcute în timpul dezbaterii urgente privind situația drepturilor omului din cadrul celei de a 45-a sesiuni a Consiliului pentru Drepturile Omului din 18 septembrie 2020, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarațiile ONU privind situația din Belarus, în special cele ale raportorilor speciali ai ONU pentru drepturile omului din 13 august 2020 și 19 noiembrie 2020 și ale purtătorului de cuvânt al Înaltului Comisar al ONU pentru Drepturile Omului din 21 august 2020, 11 septembrie 2020 și 13 noiembrie 2020, precum și cele făcute în timpul dezbaterii urgente privind situația drepturilor omului din cadrul celei de a 45-a sesiuni a Consiliului pentru Drepturile Omului din 18 septembrie 2020,

| — | având în vedere raportul Raportorului special al ONU privind situația drepturilor omului în Belarus din 17 iulie 2020 și Rezoluția Consiliului ONU pentru Drepturile Omului din 17 septembrie 2020 privind situația drepturilor omului în Belarus în perioada premergătoare alegerilor prezidențiale din 2020 și în urma acestora, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Raportorului special al ONU privind situația drepturilor omului în Belarus din 17 iulie 2020 și Rezoluția Consiliului ONU pentru Drepturile Omului din 17 septembrie 2020 privind situația drepturilor omului în Belarus în perioada premergătoare alegerilor prezidențiale din 2020 și în urma acestora,

| — | având în vedere raportul raportorului mecanismului de la Moscova al OSCE din 5 noiembrie 2020 privind presupusele încălcări ale drepturilor omului legate de alegerile prezidențiale din 9 august 2020 din Belarus, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul raportorului mecanismului de la Moscova al OSCE din 5 noiembrie 2020 privind presupusele încălcări ale drepturilor omului legate de alegerile prezidențiale din 9 august 2020 din Belarus,

| — | având în vedere Declarația universală a drepturilor omului și toate convențiile în domeniul drepturilor omului la care Belarus este parte semnatară, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația universală a drepturilor omului și toate convențiile în domeniul drepturilor omului la care Belarus este parte semnatară,

| — | având în vedere articolul 144 alineatul (5) și articolul 132 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 144 alineatul (5) și articolul 132 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât protestele și grevele pașnice fără precedent continuă în Belarus la mai mult de 100 de zile de la începerea acestora, demonstrând nivelul de nemulțumire și de mobilizare a societății belaruse împotriva falsificării masive a rezultatelor alegerilor și a încălcărilor drepturilor omului comise de regimul autocratic al țării; întrucât protestele constante ating puncte culminante la sfârșit de săptămână, la Marșurile pentru unitate, iar amploarea protestelor nu are precedent în istoria Belarusului, numărul participanților atingând sutele de mii; |
| --- | --- |

A.

întrucât protestele și grevele pașnice fără precedent continuă în Belarus la mai mult de 100 de zile de la începerea acestora, demonstrând nivelul de nemulțumire și de mobilizare a societății belaruse împotriva falsificării masive a rezultatelor alegerilor și a încălcărilor drepturilor omului comise de regimul autocratic al țării; întrucât protestele constante ating puncte culminante la sfârșit de săptămână, la Marșurile pentru unitate, iar amploarea protestelor nu are precedent în istoria Belarusului, numărul participanților atingând sutele de mii;

| B. | întrucât autoritățile din Belarus au reacționat la protestele legitime și pașnice prin violență, reprimare, intimidare sistematică, hărțuire, restricționarea libertăților fundamentale și tratamente inumane, inclusiv tortură și violență sexuală împotriva persoanelor deținute în timpul protestelor, inclusiv împotriva apărătorilor drepturilor omului; întrucât apărătorii drepturilor omului au documentat peste 500 de cazuri de tortură și rele tratamente, în timp ce mai multe persoane sunt dispărute sau au fost găsite decedate, inclusiv Aleksandr Taraikuski, Konstantin Șișmakov, Artsiom Parukou, Aleksandr Vihor și Ghenadi Șutov; întrucât Belarus este singura țară din Europa în care se mai aplică pedeapsa capitală; |
| --- | --- |

B.

întrucât autoritățile din Belarus au reacționat la protestele legitime și pașnice prin violență, reprimare, intimidare sistematică, hărțuire, restricționarea libertăților fundamentale și tratamente inumane, inclusiv tortură și violență sexuală împotriva persoanelor deținute în timpul protestelor, inclusiv împotriva apărătorilor drepturilor omului; întrucât apărătorii drepturilor omului au documentat peste 500 de cazuri de tortură și rele tratamente, în timp ce mai multe persoane sunt dispărute sau au fost găsite decedate, inclusiv Aleksandr Taraikuski, Konstantin Șișmakov, Artsiom Parukou, Aleksandr Vihor și Ghenadi Șutov; întrucât Belarus este singura țară din Europa în care se mai aplică pedeapsa capitală;

| C. | întrucât se estimează că peste 25 000 de cetățeni din Belarus au fost deținuți la un moment dat pentru proteste împotriva regimului, atât înainte, cât și după alegerile din 9 august 2020, inclusiv persoane în vârstă, femei și copii; întrucât, cel mai recent, atât la 8, cât și la 15 noiembrie 2020, peste 1 000 de persoane au fost deținute în timpul protestelor pașnice în curs; întrucât există peste 125 de prizonieri politici în Belarus; |
| --- | --- |

C.

întrucât se estimează că peste 25 000 de cetățeni din Belarus au fost deținuți la un moment dat pentru proteste împotriva regimului, atât înainte, cât și după alegerile din 9 august 2020, inclusiv persoane în vârstă, femei și copii; întrucât, cel mai recent, atât la 8, cât și la 15 noiembrie 2020, peste 1 000 de persoane au fost deținute în timpul protestelor pașnice în curs; întrucât există peste 125 de prizonieri politici în Belarus;

| D. | întrucât Raman Bandarenka, un profesor de artă în vârstă de 31 de ani, a fost bătut cu brutalitate în seara zilei de 11 noiembrie 2020 de un grup de bărbați îmbrăcați în civil, mascați, potrivit relatărilor, cu legături strânse cu regimul Lukașenko; întrucât dl Bandarenka a continuat să fie bătut în timpul arestului și, după două ore, a fost dus la spital cu leziuni la cap, în urma cărora a murit în ziua următoare; întrucât autoritățile încearcă să își nege responsabilitatea, afirmând că dl Bandarenka a fost bătut de „cetățeni interesați” și urmărindu-i penal pe cei doi avertizori: un medic și un jurnalist; |
| --- | --- |

D.

întrucât Raman Bandarenka, un profesor de artă în vârstă de 31 de ani, a fost bătut cu brutalitate în seara zilei de 11 noiembrie 2020 de un grup de bărbați îmbrăcați în civil, mascați, potrivit relatărilor, cu legături strânse cu regimul Lukașenko; întrucât dl Bandarenka a continuat să fie bătut în timpul arestului și, după două ore, a fost dus la spital cu leziuni la cap, în urma cărora a murit în ziua următoare; întrucât autoritățile încearcă să își nege responsabilitatea, afirmând că dl Bandarenka a fost bătut de „cetățeni interesați” și urmărindu-i penal pe cei doi avertizori: un medic și un jurnalist;

| E. | întrucât autoritățile din Belarus nu au luat măsurile imediate cerute de lege pentru a investiga infracțiunea, iar peste 1 100 de persoane care comemorau moartea dlui Bandarenka au fost deținute în Belarus în zilele următoare; întrucât reprezentanții Bisericii Ortodoxe și Catolice au primit înștiințări din partea Comisiei de anchetă din Belarus că au încălcat legea din cauză că au condamnat distrugerea memorialului comemorativ al lui Raman Bandarenka de către forțele de securitate; |
| --- | --- |

E.

întrucât autoritățile din Belarus nu au luat măsurile imediate cerute de lege pentru a investiga infracțiunea, iar peste 1 100 de persoane care comemorau moartea dlui Bandarenka au fost deținute în Belarus în zilele următoare; întrucât reprezentanții Bisericii Ortodoxe și Catolice au primit înștiințări din partea Comisiei de anchetă din Belarus că au încălcat legea din cauză că au condamnat distrugerea memorialului comemorativ al lui Raman Bandarenka de către forțele de securitate;

| F. | întrucât, în loc să îi aducă în fața justiției pe cei responsabili de moartea lui Raman Bandarenka, autoritățile îi urmăresc penal pe cei care încearcă să afle adevărul cu privire la circumstanțele decesului său; întrucât Parchetul General din Belarus a inițiat o procedură penală la 19 noiembrie 2020 în temeiul articolului 178 alineatul (3) din Codul penal al Belarusului („divulgarea unui secret medical, având consecințe grave”); întrucât Katsiarina Barisevici, jurnalistă a organizației mass-media independente TUT.BY, care a scris despre moartea lui Raman Bandarenka, a fost ulterior arestată; |
| --- | --- |

F.

întrucât, în loc să îi aducă în fața justiției pe cei responsabili de moartea lui Raman Bandarenka, autoritățile îi urmăresc penal pe cei care încearcă să afle adevărul cu privire la circumstanțele decesului său; întrucât Parchetul General din Belarus a inițiat o procedură penală la 19 noiembrie 2020 în temeiul articolului 178 alineatul (3) din Codul penal al Belarusului („divulgarea unui secret medical, având consecințe grave”); întrucât Katsiarina Barisevici, jurnalistă a organizației mass-media independente TUT.BY, care a scris despre moartea lui Raman Bandarenka, a fost ulterior arestată;

| G. | întrucât Ministerul Afacerilor Interne din Belarus a dat o declarație la 12 octombrie 2020 prin care își anunța disponibilitatea de a utiliza muniție de război împotriva protestatarilor; întrucât autoritățile au utilizat grenade paralizante și sprayuri cu substanțe iritant-lacrimogene, au tras gloanțe de cauciuc direct în persoane și au tras gloanțe în aer cu ocazia mai multor proteste; întrucât există obstacole constante în calea transportului și a comunicării, în special restricții privind accesul la internet, ca o modalitate de prevenire și dispersare a protestelor; |
| --- | --- |

G.

întrucât Ministerul Afacerilor Interne din Belarus a dat o declarație la 12 octombrie 2020 prin care își anunța disponibilitatea de a utiliza muniție de război împotriva protestatarilor; întrucât autoritățile au utilizat grenade paralizante și sprayuri cu substanțe iritant-lacrimogene, au tras gloanțe de cauciuc direct în persoane și au tras gloanțe în aer cu ocazia mai multor proteste; întrucât există obstacole constante în calea transportului și a comunicării, în special restricții privind accesul la internet, ca o modalitate de prevenire și dispersare a protestelor;

| H. | întrucât autoritățile din Belarus continuă reprimarea violentă a reporterilor independenți și a cetățenilor ziariști din Belarus și se implică în încercări deliberate de a împiedica relatările obiective; întrucât numai la 15 noiembrie 2020 au fost arestați 23 de jurnaliști care au relatat în cadrul protestelor organizate în memoria lui Raman Bandarenka în diferite orașe din Belarus; întrucât mass-mediei străine și jurnaliștilor străini nu li se permite accesul în Belarus; |
| --- | --- |

H.

întrucât autoritățile din Belarus continuă reprimarea violentă a reporterilor independenți și a cetățenilor ziariști din Belarus și se implică în încercări deliberate de a împiedica relatările obiective; întrucât numai la 15 noiembrie 2020 au fost arestați 23 de jurnaliști care au relatat în cadrul protestelor organizate în memoria lui Raman Bandarenka în diferite orașe din Belarus; întrucât mass-mediei străine și jurnaliștilor străini nu li se permite accesul în Belarus;

| I. | întrucât, în timpul perioadei electorale și ulterior, au fost urmăriți penal 390 de jurnaliști, dintre care 77 au executat pedepse scurte de închisoare de până la 15 zile în urma unor acuzații administrative; întrucât, potrivit Asociației Jurnaliștilor din Belarus, la 23 noiembrie 2020, 14 jurnaliști erau ținuți în spatele gratiilor în urma unor acuzații administrative sau penale; |
| --- | --- |

I.

întrucât, în timpul perioadei electorale și ulterior, au fost urmăriți penal 390 de jurnaliști, dintre care 77 au executat pedepse scurte de închisoare de până la 15 zile în urma unor acuzații administrative; întrucât, potrivit Asociației Jurnaliștilor din Belarus, la 23 noiembrie 2020, 14 jurnaliști erau ținuți în spatele gratiilor în urma unor acuzații administrative sau penale;

| J. | întrucât detențiile și arestările arbitrare ale jurnaliștilor au fost adesea însoțite de utilizarea forței și au dus la deteriorarea și confiscarea echipamentelor profesionale, precum și la ștergerea materialelor video pregătite; întrucât trei jurnaliste au fost rănite de gloanțe de cauciuc în timp ce își îndeplineau îndatoririle jurnalistice; |
| --- | --- |

J.

întrucât detențiile și arestările arbitrare ale jurnaliștilor au fost adesea însoțite de utilizarea forței și au dus la deteriorarea și confiscarea echipamentelor profesionale, precum și la ștergerea materialelor video pregătite; întrucât trei jurnaliste au fost rănite de gloanțe de cauciuc în timp ce își îndeplineau îndatoririle jurnalistice;

| K. | întrucât corespondenților străini care au sosit pentru a relata privind alegerile li s-a refuzat acreditarea; întrucât, la 2 octombrie 2020, Ministerul de Externe din Belarus a anulat acreditarea tuturor jurnaliștilor străini din țară, descriind această decizie ca făcând parte dintr-o reformă a reglementărilor și a procedurilor Belarusului privind mass-media; |
| --- | --- |

K.

întrucât corespondenților străini care au sosit pentru a relata privind alegerile li s-a refuzat acreditarea; întrucât, la 2 octombrie 2020, Ministerul de Externe din Belarus a anulat acreditarea tuturor jurnaliștilor străini din țară, descriind această decizie ca făcând parte dintr-o reformă a reglementărilor și a procedurilor Belarusului privind mass-media;

| L. | întrucât copiii din Belarus sunt ținte ale reprimării, părinții lor fiind amenințați cu pierderea custodiei pentru participarea la proteste; |
| --- | --- |

L.

întrucât copiii din Belarus sunt ținte ale reprimării, părinții lor fiind amenințați cu pierderea custodiei pentru participarea la proteste;

| M. | întrucât UE a impus sancțiuni împotriva a 40 de persoane responsabile de acte de violență, reprimare și de falsificarea rezultatelor alegerilor din Belarus; întrucât, la 6 noiembrie 2020, Consiliul European a decis să adauge 15 membri ai autorităților belaruse, inclusiv pe Aleksandr Lukașenko și pe fiul său, pe lista persoanelor sancționate; întrucât sunt în curs de pregătire noi sancțiuni împotriva persoanelor fizice și a întreprinderilor; întrucât centrala nucleară de la Astraveț a început să producă energie electrică la 3 noiembrie 2020, generând noi preocupări cu privire la siguranța acesteia; |
| --- | --- |

M.

întrucât UE a impus sancțiuni împotriva a 40 de persoane responsabile de acte de violență, reprimare și de falsificarea rezultatelor alegerilor din Belarus; întrucât, la 6 noiembrie 2020, Consiliul European a decis să adauge 15 membri ai autorităților belaruse, inclusiv pe Aleksandr Lukașenko și pe fiul său, pe lista persoanelor sancționate; întrucât sunt în curs de pregătire noi sancțiuni împotriva persoanelor fizice și a întreprinderilor; întrucât centrala nucleară de la Astraveț a început să producă energie electrică la 3 noiembrie 2020, generând noi preocupări cu privire la siguranța acesteia;

| N. | întrucât autoritățile din Belarus nu au reușit până în prezent să investigheze relatările privind brutalitatea poliției, iar impunitatea pentru încălcările drepturilor omului rămâne larg răspândită; întrucât absența statului de drept împiedică victimele să aibă dreptul la un proces echitabil, |
| --- | --- |

N.

întrucât autoritățile din Belarus nu au reușit până în prezent să investigheze relatările privind brutalitatea poliției, iar impunitatea pentru încălcările drepturilor omului rămâne larg răspândită; întrucât absența statului de drept împiedică victimele să aibă dreptul la un proces echitabil,

| 1. | condamnă în termenii cei mai fermi asasinarea lui Raman Bandarenka și transmite condoleanțe familiei sale și tuturor familiilor care și-au pierdut persoane dragi ca urmare a reprimării regimului lui Lukașenko; |
| --- | --- |

1.

| 2. | solicită o anchetă promptă, cuprinzătoare, imparțială și independentă cu privire la moartea lui Raman Bandarenka și decesele legate de proteste ale următoarelor persoane: Aleksandr Taraikuski, Aleksandr Vihor, Artsiom Parukou, Ghenadi Șutov și Konstantin Șișmakov; |
| --- | --- |

2.

| 3. | invită autoritățile din Belarus să elibereze imediat toți prizonierii politici, inclusiv pe dr. Artsiom Sarokin și pe jurnalista Katsiarina Barisevici, care au expus o încercare oficială de a ascunde asasinarea lui Raman Bandarenka; |
| --- | --- |

3.

| 4. | își reiterează sprijinul pentru protestatarii din Belarus în cererile lor de libertate, democrație, demnitate și de a avea dreptul de a-și alege propriul destin; condamnă încălcările drepturilor omului, intimidarea și utilizarea disproporționată a forței împotriva protestatarilor pașnici; |
| --- | --- |

4.

| 5. | solicită eliberarea imediată a membrului personalului medical care a transmis mass-mediei informații de interes public cu privire la moartea lui Raman Bandarenka, fără a încălca drepturile familiei victimei; |
| --- | --- |

5.

| 6. | îndeamnă autoritățile din Belarus să înceteze toate formele de violență, rele tratamente, violență bazată pe gen și tortură împotriva cetățenilor și deținuților din Belarus, să le acorde acces la consiliere medicală și juridică și să elibereze imediat și necondiționat toate persoanele deținute în mod arbitrar, inclusiv pentru participarea la protestele împotriva rezultatelor alegerilor sau împotriva violenței utilizate de autorități sau pentru exprimarea sprijinului pentru aceste proteste; |
| --- | --- |

6.

| 7. | condamnă cu fermitate orice utilizare a intimidării, hărțuirii, arestărilor și detențiilor arbitrare, precum și a relelor tratamente aplicate cetățenilor și denunță încălcările drepturilor omului comise de autoritățile statului Belarus sau în numele acestora; solicită încetarea imediată a tuturor formelor de hărțuire a cetățenilor, cum ar fi concedierea angajaților sau a studenților pentru participarea la greve sau proteste, retragerea acreditării jurnalistice, întreruperea punitivă a serviciilor comunale, cum ar fi apa sau încălzirea, privarea de drepturile de custodie a copiilor, blocarea conturilor bancare private și întreruperea internetului; |
| --- | --- |

7.

| 8. | invită toți agenții responsabili cu aplicarea legii în Belarus și toți cei care acționează în numele autorităților din Belarus să înceteze imediat utilizarea violenței împotriva civililor și să se abțină de la executarea ordinelor penale și a instrucțiunilor privind utilizarea disproporționată a forței, a violenței, a torturii și a relelor tratamente împotriva cetățenilor; solicită să se introducă o definiție specifică a torturii în Codul penal al Belarusului, în conformitate cu standardele internaționale privind drepturile omului, precum și modificări legislative pentru incriminarea disparițiilor forțate; |
| --- | --- |

8.

| 9. | denunță lipsa totală de voință a autorităților de a investiga cazurile de rele tratamente și tortură comise de agenții de aplicare a legii, lansând în același timp anchete penale privind cetățenii pașnici; subliniază că aceasta este o dovadă a unei politici deliberate și sistematice de reprimare și impunitate, subliniată și mai mult de faptul că poliția și forțele speciale de securitate implicate continuă să primească cele mai mari distincții pentru participarea la infracțiuni împotriva poporului; |
| --- | --- |

9.

| 10. | respinge rezultatele așa-numitelor alegeri prezidențiale din 9 august 2020 și își exprimă sprijinul fără echivoc pentru poporul din Belarus în solicitările sale legitime de încetare urgentă a reprimării autoritare, de respectare a libertăților fundamentale și a drepturilor omului, de reprezentare democratică și participare politică, precum și de alegeri noi, libere și corecte, în conformitate cu standardele internaționale, alegerile fiind observate de către Biroul OSCE pentru Instituții Democratice și Drepturile Omului (ODIHR); |
| --- | --- |

10.

| 11. | invită toate întreprinderile care își desfășoară activitatea în Belarus să dea dovadă de o diligență deosebită și să își respecte responsabilitatea de a respecta drepturile omului, în conformitate cu Principiile directoare ale ONU privind afacerile și drepturile omului; |
| --- | --- |

11.

| 12. | insistă asupra faptului că este necesar să se asigure dreptul cetățenilor de a-și exercita libertatea de întrunire, de asociere, de exprimare și de opinie, precum și să se garanteze libertatea mass-mediei și, prin urmare, asupra necesității de a elimina toate restricțiile care împiedică aceste libertăți, în legislație sau în practică; |
| --- | --- |

12.

| 13. | reiterează importanța instituirii statului de drept pentru a respecta libertățile fundamentale și drepturile omului, precum și a unui sistem judiciar independent funcțional, pentru a asigura dreptul la un avocat, la un proces echitabil și la căi de atac legale; |
| --- | --- |

13.

| 14. | invită Comisia să își intensifice asistența acordată mass-mediei independente din Belarus, a cărei supraviețuire și operațiuni sunt esențiale pentru a oferi publicului din Belarus, precum și comunității internaționale, o prezentare obiectivă a evenimentelor din Belarus; |
| --- | --- |

14.

| 15. | condamnă cu fermitate aplicarea în continuare a pedepsei cu moartea și solicită abolirea imediată și permanentă a acesteia și, până la eliminarea acestui tip de pedeapsă, solicită un moratoriu asupra pedepsei capitale și să se garanteze un drept efectiv de a ataca sentințele de condamnare la moarte; |
| --- | --- |

15.

| 16. | invită autoritățile belaruse să înceteze atacarea, deținerea și denigrarea jurnaliștilor și a lucrătorilor din mass-media și să depună eforturi pentru a asigura o protecție semnificativă a libertății mass-mediei; |
| --- | --- |

16.

| 17. | solicită UE să sprijine anchetarea internațională a crimelor comise de regimul Lukașenko împotriva poporului din Belarus; consideră că ancheta ar trebui să fie sprijinită prin înființarea unui centru de colectare a probelor și a unui grup operativ al UE format din experți în drept internațional care să ofere asistență în viitoarele anchete internaționale; invită Comisia, statele membre și SEAE să ofere sprijin deplin eforturilor depuse de Consiliul pentru drepturile omului al ONU și de Mecanismul de la Moscova al OSCE, precum și de apărătorii drepturilor omului și de societatea civilă, pentru a asigura documentarea și raportarea încălcărilor drepturilor omului și, ulterior, asumarea responsabilității pentru aceste încălcări și justiție pentru victime; |
| --- | --- |

17.

| 18. | condamnă acțiunile Adunării Naționale din Belarus de deposedare a cetățenilor belaruși de cetățenia lor din motive politice; |
| --- | --- |

18.

| 19. | condamnă represiunea împotriva femeilor apărătoare ale drepturilor omului, în special arestarea Marfei Rabkova și Marinei Kostiliancenko de la Centrul pentru drepturile omului din Viasna, și solicită încetarea imediată a hărțuirii pe criterii de gen a femeilor activiste; |
| --- | --- |

19.

| 20. | consideră că acordarea Premiului Saharov pentru libertatea de gândire 2020 opoziției democratice din Belarus poate avea loc sub forma unei ceremonii la distanță pentru moment, având în vedere pandemia; subliniază, cu toate acestea, că ar trebui organizată o ceremonie fizică de îndată ce situația permite acest lucru; |
| --- | --- |

20.

| 21. | subliniază că acțiunile întreprinse până în prezent de către UE și statele sale membre împotriva regimului Lukașenko sunt insuficiente și salută decizia Consiliului de a elabora un al treilea pachet de sancțiuni destinate întreprinderilor și oligarhilor care au legături cu regimul Lukașenko; solicită o extindere credibilă a listei de sancțiuni a UE; |
| --- | --- |

21.

| 22. | sprijină inițierea unei misiuni imediate de informare a Parlamentului European la Vilnius și Varșovia, precum și colaborarea cu opoziția din Belarus pentru a explora posibile activități de mediere și de sprijinire a democrației; subliniază necesitatea continuării activităților de mediere și de sprijinire a democrației, cum ar fi o misiune la nivel înalt care să urmeze după misiunea de informare; |
| --- | --- |

22.

| 23. | solicită înghețarea completă a tuturor transferurilor de fonduri ale UE, inclusiv a împrumuturilor de la Banca Europeană de Investiții, Banca Europeană pentru Reconstrucție și Dezvoltare și altele, către actualul guvern din Belarus și proiectele controlate de stat; invită SEAE să suspende negocierile privind prioritățile parteneriatului dintre UE și Belarus până la organizarea unor alegeri prezidențiale libere și corecte; |
| --- | --- |

23.

| 24. | solicită UE și statelor membre să intensifice asistența acordată societății civile din Belarus și să mărească implicarea și sprijinul UE față de organizațiile independente ale societății civile, apărătorii drepturilor omului și jurnaliștii independenți, în special cei aflați în detenție, monitorizând procesele acestora; solicită Comisiei să instituie de urgență un program de burse pentru studenții și cadrele didactice care au făcut obiectul exmatriculării din universitățile din Belarus pentru că au adoptat o poziție prodemocratică; solicită Comisiei să lanseze un program de asistență cu obiective specifice al UE pentru a ajuta victimele represiunii politice și ale violenței forțelor de poliție; |
| --- | --- |

24.

| 25. | condamnă expulzarea diplomaților europeni din Belarus și solicită UE și statelor membre să ia în considerare reducerea nivelului lor de participare diplomatică în această țară; |
| --- | --- |

25.

| 26. | deplânge solicitările autorităților din Belarus de a-i extrăda pe Stsiapan Putsila și pe Roman Protasevici, fondatorii canalelor Telegram Next și Nexta-live din Varșovia, care au fost adăugați pe lista persoanelor implicate în activități teroriste de către Agenția pentru securitatea statului din Belarus (KGB); |
| --- | --- |

26.

| 27. | invită statele membre și Comisia să pună în aplicare recomandările raportorului mecanismului OSCE de la Moscova în ceea ce privește acordarea azilului în cazurile de persecuție care intră sub incidența Convenției de la Geneva privind statutul refugiaților; încurajează statele membre, în acest context, să faciliteze mai mult procedura de obținere a vizelor pentru cei care fug din Belarus din motive politice și să acorde acestor persoane și familiilor lor tot sprijinul și asistența necesare; |
| --- | --- |

27.

| 28. | condamnă suprimarea mass-mediei și a accesului la internet, răspândirea dezinformării, precum și bătăile, arestările și intimidarea jurnaliștilor și ale bloggerilor; scoate în evidență dreptul cetățenilor din Belarus de a avea acces neîngrădit la informații; solicită UE să își folosească instrumentele pentru a sprijini canalele mass-media și jurnaliștii supuși represiunii din partea regimului; |
| --- | --- |

28.

| 29. | insistă asupra faptului că lucrătorii din Belarus ar trebui să își poată exercita dreptul la grevă în mod pașnic, fără riscul concedierii, al arestării sau al altor represalii; |
| --- | --- |

29.

| 30. | deplânge faptul că centrala nucleară de la Astraveț nu respectă cele mai înalte standarde internaționale de mediu și de siguranță; sprijină eforturile de asigurare a solidarității europene în ceea ce privește interzicerea importurilor de energie de la centrala nucleară de la Astraveț pe piața UE; |
| --- | --- |

30.

| 31. | își reiterează apelul adresat Consiliului și Comisiei de a institui rapid măsuri restrictive cuprinzătoare și eficace, la nivelul UE (așa-numita Listă Magnițki la nivel european), care să permită vizarea, fără întârziere, a oricăror actori individuali, statali și nestatali, precum și a altor entități responsabile sau implicate în încălcări grave ale drepturilor omului, în abuzuri și în corupție; |
| --- | --- |

31.

| 32. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, parlamentelor și guvernelor statelor membre, Organizației pentru Securitate și Cooperare în Europa, precum și autorităților Republicii Belarus. |
| --- | --- |

32.

---

(1)  Texte adoptate, P9_TA(2020)0231.

(2)  JO C 11, 13.1.2020, p. 18.

(3)  JO C 390, 18.11.2019, p. 100.

(4)  JO C 298, 23.8.2018, p. 60.

(5)  JO C 224, 27.6.2018, p. 135.

(6)  Texte adoptate, P9_TA(2020)0280.

(7)  JO L 45, 18.2.2020, p. 3.

---

| 20.10.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 425/143 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 425/143

---

P9_TA(2020)0332

Escaladarea tensiunilor în Varosha în urma acțiunilor ilegale ale Turciei și necesitatea urgentă de a relua discuțiile

Rezoluția Parlamentului European din 26 noiembrie 2020 referitoare la escaladarea tensiunilor în Varosha în urma acțiunilor ilegale ale Turciei și la necesitatea urgentă de a relua discuțiile (2020/2844(RSP))

(2021/C 425/16)

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Turcia, în special cea din 13 martie 2019 referitoare la Raportul Comisiei din 2018 privind Turcia (1) și din 17 septembrie 2020 referitoare la pregătirea summitului special al Consiliului European axat pe escaladarea periculoasă a tensiunilor și rolul Turciei în estul Mării Mediterane (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Turcia, în special cea din 13 martie 2019 referitoare la Raportul Comisiei din 2018 privind Turcia (1) și din 17 septembrie 2020 referitoare la pregătirea summitului special al Consiliului European axat pe escaladarea periculoasă a tensiunilor și rolul Turciei în estul Mării Mediterane (2),

| — | având în vedere declarația sa din 14 februarie 2012 privind retrocedarea părții din Famagusta la care accesul este interzis către locuitorii legali ai acesteia (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația sa din 14 februarie 2012 privind retrocedarea părții din Famagusta la care accesul este interzis către locuitorii legali ai acesteia (3),

| — | având în vedere rapoartele Comisiei pentru petiții din 17 iulie 2008 în urma vizitei de informare în Cipru, la Famagusta, din 25-28 noiembrie 2007, și din 21 noiembrie 2018 în urma vizitei de informare în Cipru, la Famagusta, din 7-8 mai 2018, în contextul petiției nr. 733/2004, depusă de Loizos Afxentiou, în numele Mișcării Refugiaților din Famagusta, |
| --- | --- |

—

având în vedere rapoartele Comisiei pentru petiții din 17 iulie 2008 în urma vizitei de informare în Cipru, la Famagusta, din 25-28 noiembrie 2007, și din 21 noiembrie 2018 în urma vizitei de informare în Cipru, la Famagusta, din 7-8 mai 2018, în contextul petiției nr. 733/2004, depusă de Loizos Afxentiou, în numele Mișcării Refugiaților din Famagusta,

| — | având în vedere rezoluțiile sale privind deliberările Comisiei pentru petiții din 23 septembrie 2008 (4), 22 aprilie 2009 (5) și 13 februarie 2018 (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale privind deliberările Comisiei pentru petiții din 23 septembrie 2008 (4), 22 aprilie 2009 (5) și 13 februarie 2018 (6),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 6 octombrie 2020 privind politica de extindere a UE (COM(2020)0660) și Raportul din 2020 privind Turcia care o însoțește, |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 6 octombrie 2020 privind politica de extindere a UE (COM(2020)0660) și Raportul din 2020 privind Turcia care o însoțește,

| — | având în vedere Cadrul de negociere cu Turcia din 3 octombrie 2005, |
| --- | --- |

—

având în vedere Cadrul de negociere cu Turcia din 3 octombrie 2005,

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 15 și 16 octombrie 2020 și concluziile anterioare relevante ale Consiliului și ale Consiliului European, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 15 și 16 octombrie 2020 și concluziile anterioare relevante ale Consiliului și ale Consiliului European,

| — | având în vedere declarația din 13 octombrie 2020 a Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (VP/ÎR) referitoare la evoluțiile din Varosha, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația din 13 octombrie 2020 a Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (VP/ÎR) referitoare la evoluțiile din Varosha,

| — | având în vedere declarațiile Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (VP/ÎR), în numele Uniunii Europene, din 6 octombrie 2020 referitoare la evoluțiile din Varosha și din 15 noiembrie 2020 referitoare la Varosha, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarațiile Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (VP/ÎR), în numele Uniunii Europene, din 6 octombrie 2020 referitoare la evoluțiile din Varosha și din 15 noiembrie 2020 referitoare la Varosha,

| — | având în vedere Declarația comună din 20 octombrie 2020 a VP/ÎR și a comisarului Ferreira privind procesul electoral din comunitatea cipriotă turcă, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația comună din 20 octombrie 2020 a VP/ÎR și a comisarului Ferreira privind procesul electoral din comunitatea cipriotă turcă,

| — | având în vedere principiile fundamentale ale dreptului internațional și Carta ONU, Acordul la nivel înalt din 1979 încheiat între liderii celor două comunități și rezoluțiile relevante ale Consiliului de Securitate al ONU (CSONU) referitoare la Cipru, inclusiv rezoluțiile 541 (1983), 550 (1984), 789 (1992) și 2537 (2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere principiile fundamentale ale dreptului internațional și Carta ONU, Acordul la nivel înalt din 1979 încheiat între liderii celor două comunități și rezoluțiile relevante ale Consiliului de Securitate al ONU (CSONU) referitoare la Cipru, inclusiv rezoluțiile 541 (1983), 550 (1984), 789 (1992) și 2537 (2020),

| — | având în vedere declarațiile președintelui CSONU din 9 octombrie 2019 și 9 octombrie 2020 privind situația din Cipru, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarațiile președintelui CSONU din 9 octombrie 2019 și 9 octombrie 2020 privind situația din Cipru,

| — | având în vedere declarația Secretarului General al ONU în urma întâlnirii sale din noiembrie 2019 de la Berlin cu cei doi lideri, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația Secretarului General al ONU în urma întâlnirii sale din noiembrie 2019 de la Berlin cu cei doi lideri,

| — | având în vedere articolul 132 alineatele (2) și (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 132 alineatele (2) și (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât Turcia este o țară candidată și un partener-cheie al UE; întrucât, în calitate de țară candidată, din partea Turciei se așteaptă respectarea celor mai înalte standarde ale democrației, ale drepturilor omului și ale statului de drept, inclusiv respectarea convențiilor internaționale; |
| --- | --- |

A.

întrucât Turcia este o țară candidată și un partener-cheie al UE; întrucât, în calitate de țară candidată, din partea Turciei se așteaptă respectarea celor mai înalte standarde ale democrației, ale drepturilor omului și ale statului de drept, inclusiv respectarea convențiilor internaționale;

| B. | întrucât Turcia este un aliat în cadrul NATO și ar trebui să i se reamintească că are responsabilitatea de a juca un rol constructiv în dezamorsarea tensiunilor; |
| --- | --- |

B.

întrucât Turcia este un aliat în cadrul NATO și ar trebui să i se reamintească că are responsabilitatea de a juca un rol constructiv în dezamorsarea tensiunilor;

| C. | întrucât Turcia a reacționat la lovitura de stat eșuată din 1974, susținută de junta aflată la conducere în Grecia, invadând Ciprul cu forțele sale militare și întrucât orașul Famagusta a fost și el invadat în august 1974, fiind ocupat ilegal de atunci; |
| --- | --- |

C.

întrucât Turcia a reacționat la lovitura de stat eșuată din 1974, susținută de junta aflată la conducere în Grecia, invadând Ciprul cu forțele sale militare și întrucât orașul Famagusta a fost și el invadat în august 1974, fiind ocupat ilegal de atunci;

| D. | întrucât atunci s-a interzis accesul la o parte din Famagusta, care rămâne nelocuită, sub controlul direct al armatei turce; |
| --- | --- |

D.

întrucât atunci s-a interzis accesul la o parte din Famagusta, care rămâne nelocuită, sub controlul direct al armatei turce;

| E. | întrucât ONU consideră că responsabilitatea pentru statu-quoul din Varosha îi revine Turciei, căreia îi revine, prin urmare, și responsabilitatea pentru orice efort de modificare a statutului său contrar Acordului la nivel înalt din 1979 și rezoluțiilor 550 (1984) și 789 (1992) ale CSONU; |
| --- | --- |

E.

întrucât ONU consideră că responsabilitatea pentru statu-quoul din Varosha îi revine Turciei, căreia îi revine, prin urmare, și responsabilitatea pentru orice efort de modificare a statutului său contrar Acordului la nivel înalt din 1979 și rezoluțiilor 550 (1984) și 789 (1992) ale CSONU;

| F. | întrucât Rezoluția 550 (1984) a CSONU „consideră că orice încercare de a popula orice parte a cartierului Varosha de către alte persoane decât locuitorii săi este inadmisibilă și solicită transferul acestei zone în administrarea Organizației Națiunilor Unite” și întrucât Rezoluția 789 (1992) a CSONU insistă, în vederea punerii în aplicare a Rezoluției 550 (1984), ca măsură de consolidare a încrederii, ca Varosha să fie retrocedată locuitorilor săi de drept, „sub controlul forței Organizației Națiunilor Unite de menținere a păcii din Cipru”; |
| --- | --- |

F.

întrucât Rezoluția 550 (1984) a CSONU „consideră că orice încercare de a popula orice parte a cartierului Varosha de către alte persoane decât locuitorii săi este inadmisibilă și solicită transferul acestei zone în administrarea Organizației Națiunilor Unite” și întrucât Rezoluția 789 (1992) a CSONU insistă, în vederea punerii în aplicare a Rezoluției 550 (1984), ca măsură de consolidare a încrederii, ca Varosha să fie retrocedată locuitorilor săi de drept, „sub controlul forței Organizației Națiunilor Unite de menținere a păcii din Cipru”;

| G. | întrucât retrocedarea părții din Famagusta la care accesul este interzis către locuitorii legali ai acesteia ar facilita eforturile de soluționare globală a problemei Ciprului; |
| --- | --- |

G.

întrucât retrocedarea părții din Famagusta la care accesul este interzis către locuitorii legali ai acesteia ar facilita eforturile de soluționare globală a problemei Ciprului;

| H. | întrucât la 8 octombrie 2020, în urma anunțului făcut la Ankara la 6 octombrie 2020, o parte din Varosha a fost declarată parțial „deschisă”, cu cooperarea actualului lider al ciprioților turci, Ersin Tatar, încălcând acordurile anterioare și rezoluțiile relevante ale CSONU; |
| --- | --- |

H.

întrucât la 8 octombrie 2020, în urma anunțului făcut la Ankara la 6 octombrie 2020, o parte din Varosha a fost declarată parțial „deschisă”, cu cooperarea actualului lider al ciprioților turci, Ersin Tatar, încălcând acordurile anterioare și rezoluțiile relevante ale CSONU;

| I. | întrucât la începutul lunii septembrie 2019 ministrul turc al afacerilor externe, Mevlüt Çavuşoğlu, a vizitat Varosha și a anunțat „deschiderea” unui „consulat general” al Turciei în regiunea Varosha și întrucât la începutul lunii februarie 2020 vicepreședintele Turciei, Fuat Oktay, a vizitat Varosha pentru a organiza un „summit” privind „aspectele juridice, politice și economice ale redeschiderii orașului abandonat Varosha”; |
| --- | --- |

I.

întrucât la începutul lunii septembrie 2019 ministrul turc al afacerilor externe, Mevlüt Çavuşoğlu, a vizitat Varosha și a anunțat „deschiderea” unui „consulat general” al Turciei în regiunea Varosha și întrucât la începutul lunii februarie 2020 vicepreședintele Turciei, Fuat Oktay, a vizitat Varosha pentru a organiza un „summit” privind „aspectele juridice, politice și economice ale redeschiderii orașului abandonat Varosha”;

| J. | întrucât Turcia a declarat că va demara unilateral diferite proiecte în Varosha, amenințând cu pregătirea zonei pentru colonizare ilegală; |
| --- | --- |

J.

întrucât Turcia a declarat că va demara unilateral diferite proiecte în Varosha, amenințând cu pregătirea zonei pentru colonizare ilegală;

| K. | întrucât comunitatea cipriotă turcă are din 18 octombrie 2020 un nou lider, Ersin Tatar; întrucât fostul lider al comunității cipriote turce, Mustafa Akıncı, a jucat un rol important, pozitiv și istoric în promovarea păcii și a dialogului dintre cele două comunități ale insulei; |
| --- | --- |

K.

întrucât comunitatea cipriotă turcă are din 18 octombrie 2020 un nou lider, Ersin Tatar; întrucât fostul lider al comunității cipriote turce, Mustafa Akıncı, a jucat un rol important, pozitiv și istoric în promovarea păcii și a dialogului dintre cele două comunități ale insulei;

| L. | întrucât la 10 noiembrie 2020 mii de ciprioți turci au protestat în număr record în nordul Ciprului împotriva ingerinței Turciei în Cipru, inclusiv în Varosha, cerând libertate, democrație și respectarea drepturilor ciprioților din Varosha; întrucât la protest au participat principalii lideri ai opoziției, inclusiv fostul lider al comunității cipriote turce Mustafa Akıncı; |
| --- | --- |

L.

întrucât la 10 noiembrie 2020 mii de ciprioți turci au protestat în număr record în nordul Ciprului împotriva ingerinței Turciei în Cipru, inclusiv în Varosha, cerând libertate, democrație și respectarea drepturilor ciprioților din Varosha; întrucât la protest au participat principalii lideri ai opoziției, inclusiv fostul lider al comunității cipriote turce Mustafa Akıncı;

| M. | întrucât vizita la 15 noiembrie 2020 a președintelui Turciei, Recep Tayyip Erdoğan, în zona ocupată a Ciprului pentru „a participa la un picnic” la Varosha a fost un act provocator, care a generat reacții extreme în rândul ciprioților turci; |
| --- | --- |

M.

întrucât vizita la 15 noiembrie 2020 a președintelui Turciei, Recep Tayyip Erdoğan, în zona ocupată a Ciprului pentru „a participa la un picnic” la Varosha a fost un act provocator, care a generat reacții extreme în rândul ciprioților turci;

| N. | întrucât la toate negocierile anterioare, inclusiv la ultima conferință privind Ciprul de la Crans-Montana din 2017, Varosha a fost inclusă printre zonele care urmează să se întoarcă sub administrația cipriotă greacă în urma soluționării globale a problemei cipriote pe baza convenită a unei federații formate din două comunități și din două zone; |
| --- | --- |

N.

întrucât la toate negocierile anterioare, inclusiv la ultima conferință privind Ciprul de la Crans-Montana din 2017, Varosha a fost inclusă printre zonele care urmează să se întoarcă sub administrația cipriotă greacă în urma soluționării globale a problemei cipriote pe baza convenită a unei federații formate din două comunități și din două zone;

| O. | întrucât actualul lider cipriot turc, Ersin Tatar, se opune soluționării globale a problemei Ciprului pe baza unei federații formate din două comunități și din două zone, conform parametrilor ONU, și întrucât la 15 noiembrie 2020 președintele Erdoğan a făcut apel la discuții cu scopul de a crea „două state separate” în Cipru; |
| --- | --- |

O.

întrucât actualul lider cipriot turc, Ersin Tatar, se opune soluționării globale a problemei Ciprului pe baza unei federații formate din două comunități și din două zone, conform parametrilor ONU, și întrucât la 15 noiembrie 2020 președintele Erdoğan a făcut apel la discuții cu scopul de a crea „două state separate” în Cipru;

| P. | întrucât Turcia își continuă acțiunile militare ilegale și unilaterale în estul Mediteranei, care încalcă suveranitatea Greciei și Ciprului, state membre ale UE; întrucât angajamentul direct al Turciei în sprijinul Azerbaidjanului, în contextul conflictului din Nagorno-Karabah, depășește interesele sale geoeconomice și reflectă o agendă geopolitică mai ambițioasă, la fel și acțiunile Turciei în Libia și Siria, și întrucât constată cu îngrijorare că distanțarea continuă și crescândă a Turciei de valorile și standardele europene a adus relațiile UE-Turcia la un nivel minim istoric, |
| --- | --- |

P.

întrucât Turcia își continuă acțiunile militare ilegale și unilaterale în estul Mediteranei, care încalcă suveranitatea Greciei și Ciprului, state membre ale UE; întrucât angajamentul direct al Turciei în sprijinul Azerbaidjanului, în contextul conflictului din Nagorno-Karabah, depășește interesele sale geoeconomice și reflectă o agendă geopolitică mai ambițioasă, la fel și acțiunile Turciei în Libia și Siria, și întrucât constată cu îngrijorare că distanțarea continuă și crescândă a Turciei de valorile și standardele europene a adus relațiile UE-Turcia la un nivel minim istoric,

| 1. | condamnă activitățile ilegale ale Turciei în Varosha, în special „deschiderea” sa parțială; subliniază că crearea unui nou fapt împlinit subminează încrederea reciprocă și perspectivele unei soluții globale la problema cipriotă, deoarece modifică în sens negativ situația de pe teren, adâncește divizarea insulei și consolidează împărțirea definitivă a Ciprului; avertizează în legătură cu orice modificare a statu-quoului din Varosha care încalcă rezoluțiile sus-menționate ale CSONU; |
| --- | --- |

1.

| 2. | îndeamnă guvernul Turciei să revină asupra acestei decizii și să evite orice acțiune unilaterală care ar putea genera tensiuni suplimentare pe insulă, în conformitate cu apelul recent lansat de Consiliul de Securitate al ONU; invită Turcia să își retragă trupele din Cipru, să retrocedeze cartierul Varosha locuitorilor săi legitimi în cadrul administrației temporare a ONU, în conformitate cu Rezoluția nr. 550 (1984) a Consiliului de Securitate al ONU și să se abțină de la orice acțiune care afectează echilibrul demografic de pe insulă printr-o politică de colonizare ilegală; subliniază necesitatea punerii în aplicare a acquis-ului UE pe întreaga insulă, în urma soluționării problemei cipriote; |
| --- | --- |

2.

| 3. | este ferm convins că la o soluționare durabilă a conflictului se poate ajunge doar prin dialog, diplomație și negocieri într-un spirit de bună-credință și în conformitate cu dreptul internațional și își reafirmă convingerea că o soluție durabilă a problemei cipriote ar aduce beneficii tuturor țărilor din regiune, în primul rând Ciprului, Greciei și Turciei; invită Consiliul European să își păstreze poziția unitară față de acțiunile unilaterale și ilegale ale Turciei, să acționeze și să impună sancțiuni dure ca răspuns la acțiunile ilegale ale Turciei; reamintește că sancțiunile suplimentare pot fi evitate doar prin dialog, cooperare sinceră și progrese concrete pe teren; |
| --- | --- |

3.

| 4. | subliniază apelul Secretarului General al ONU la reluarea negocierilor din punctul în care acestea s-au oprit la Crans-Montana în 2017 și accentuează faptul că acestea ar trebui reluate pe baza declarației comune a celor doi lideri din 11 februarie 2014, a cadrului în șase puncte al Secretarului General al ONU din 30 iunie 2017 și a convergenței obținute la finalul conferinței; regretă că cele mai înalte autorități turce și-au dat girul soluției bazate pe existența a două state și îndeamnă Turcia să se angajeze concret în favoarea apelului Secretarului General al ONU; |
| --- | --- |

4.

| 5. | își reafirmă sprijinul pentru o soluție echitabilă, globală și viabilă, bazată pe o federație formată din două comunități și două zone cu o singură personalitate juridică internațională, o suveranitate unică și o singură cetățenie, cu cele două comunități în situație de egalitate politică, așa cum se prevede în rezoluțiile relevante ale Consiliului de Securitate al ONU, în conformitate cu dreptul internațional și cu acquis-ul UE și respectând principiile care stau la baza Uniunii; |
| --- | --- |

5.

| 6. | își exprimă îngrijorarea că „deschiderea” ilegală a cartierului Varosha urmărește modificarea statutului proprietății din zonă, subminând astfel perspectivele de retrocedare a cartierului Varosha, așa cum se prevede în rezoluțiile relevante ale CSONU sau în cadrul unei soluționări globale a problemei cipriote; îndeamnă Turcia să se abțină de la a stabili în Varosha alte persoane decât locuitorii săi legitimi și de la a-i invita pe aceștia să se întoarcă la casele lor în condiții de ocupație militară; |
| --- | --- |

6.

| 7. | subliniază că discuțiile directe sub auspiciile ONU pe baza convenită rămân singura opțiune pentru găsirea unei soluții care să reunifice insula și populația acesteia, conducând, printre altele, la normalizarea relațiilor dintre Cipru și Turcia, la îmbunătățirea perspectivelor de delimitare a zonei economice exclusive dintre Cipru și Turcia și la consolidarea relațiilor UE-Turcia; îndeamnă ca negocierile privind reunificarea Ciprului sub auspiciile Secretarului General al ONU să fie relansate pe baza convenită cât mai curând posibil; |
| --- | --- |

7.

| 8. | susține atât comunitatea cipriotă turcă, cât și pe cea greacă în eforturile lor de pace și stabilitate și invită Comisia să pună în aplicare cu promptitudine cel de al doilea program anual de acțiune pentru sprijinirea comunității cipriote turce, îndreptat către sprijinirea proiectelor care promovează reconcilierea și îmbunătățesc infrastructura, protecția mediului și dezvoltarea economică; solicită mai ales continuarea și creșterea sprijinului acordat societății civile, atât în comunitatea cipriotă turcă, cât și în cea greacă, atât prin intermediul programului de ajutor al UE, cât și la nivel structural, ca parte a noului cadru financiar multianual, în special prin programul „Drepturi și valori”; |
| --- | --- |

8.

| 9. | solicită UE și statelor sale membre să joace un rol mai activ în ducerea la bun sfârșit a negocierilor sub auspiciile ONU, inclusiv prin numirea unui reprezentant la misiunea de bune oficii a ONU, și să își coordoneze eforturile cu Parlamentul European pentru a convinge Turcia să își oprească activitățile ilegale din Varosha; |
| --- | --- |

9.

| 10. | subliniază sprijinul său pentru integritatea teritorială a Ciprului și solicită statelor membre ale UE să se opună oricărei încercări a țărilor terțe de a recunoaște un stat de pe insula Cipru, altul decât Republica Cipru; |
| --- | --- |

10.

| 11. | își exprimă regretul în legătură cu declarațiile președintelui turc din timpul vizitei sale la Varosha din 15 noiembrie 2020, care a dezvăluit flagrant planurile Ankarei de colonizare ilegală a orașului închis și sprijinul său ferm pentru separarea definitivă a Ciprului; |
| --- | --- |

11.

| 12. | face apel la Turcia să se abțină de la orice activitate unilaterală, cum ar fi forajele de explorare ilegale, care încalcă și mai mult suveranitatea și drepturile suverane ale Republicii Cipru, amenință să creeze noi fapte împlinite încălcând dreptul mării, subminează reluarea de negocieri substanțiale și perspectivele unei soluții globale pe baza convenită și nu favorizează relații de bună vecinătate în regiune; |
| --- | --- |

12.

| 13. | invită misiunea ONU în Cipru să își intensifice eforturile de monitorizare a evoluțiilor din Varosha; |
| --- | --- |

13.

| 14. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, precum și președintelui, guvernului și parlamentului Turciei. |
| --- | --- |

14.

---

(1)  Texte adoptate, P8_TA(2019)0200.

(2)  Texte adoptate, P9_TA(2020)0230.

(3)  JO C 249 E, 30.8.2013, p. 1.

(4)  JO C 8 E, 14.1.2010, p. 41.

(5)  JO C 184 E, 8.7.2010, p. 12.

(6)  Texte adoptate, P8_TA(2019)0114.

---

| 20.10.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 425/147 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 425/147

---

P9_TA(2020)0336

Dreptul la avort în Polonia

Rezoluția Parlamentului European din 26 noiembrie 2020 referitoare la interzicerea de facto a dreptului la avort în Polonia (2020/2876(RSP))

(2021/C 425/17)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE), în special articolul 2 și articolul 7 alineatul (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE), în special articolul 2 și articolul 7 alineatul (1),

| — | având în vedere Convenția europeană a drepturilor omului din 4 noiembrie 1950 și jurisprudența aferentă a Curții Europene a Drepturilor Omului (CEDO), |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția europeană a drepturilor omului din 4 noiembrie 1950 și jurisprudența aferentă a Curții Europene a Drepturilor Omului (CEDO),

| — | având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene („Carta”), |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene („Carta”),

| — | având în vedere Constituția Republicii Polonia, |
| --- | --- |

—

având în vedere Constituția Republicii Polonia,

| — | având în vedere Declarația universală a drepturilor omului din 10 decembrie 1948, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația universală a drepturilor omului din 10 decembrie 1948,

| — | având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile economice, sociale și culturale (PIDESC) al ONU din 16 decembrie 1966 și Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice (PIDCP) al ONU din 16 decembrie 1966, |
| --- | --- |

—

având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile economice, sociale și culturale (PIDESC) al ONU din 16 decembrie 1966 și Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice (PIDCP) al ONU din 16 decembrie 1966,

| — | având în vedere Convenția din 18 decembrie 1979 privind eliminarea tuturor formelor de discriminare față de femei, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția din 18 decembrie 1979 privind eliminarea tuturor formelor de discriminare față de femei,

| — | având în vedere Convenția ONU împotriva torturii și a altor pedepse și tratamente cu cruzime, inumane sau degradante din 10 decembrie 1984, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția ONU împotriva torturii și a altor pedepse și tratamente cu cruzime, inumane sau degradante din 10 decembrie 1984,

| — | având în vedere observațiile finale din 23 noiembrie 2016 ale Comitetului pentru Drepturile Omului din cadrul ONU cu privire la al șaptelea raport periodic prezentat de Polonia, |
| --- | --- |

—

având în vedere observațiile finale din 23 noiembrie 2016 ale Comitetului pentru Drepturile Omului din cadrul ONU cu privire la al șaptelea raport periodic prezentat de Polonia,

| — | având în vedere Orientările tehnice internaționale privind educația sexuală ale UNESCO din 10 ianuarie 2018, |
| --- | --- |

—

având în vedere Orientările tehnice internaționale privind educația sexuală ale UNESCO din 10 ianuarie 2018,

| — | având în vedere Conferința Internațională pentru Populație și Dezvoltare (CIPD), care a avut loc la Cairo în 1994, și programul său de acțiune, precum și rezultatul conferințelor sale de revizuire și summitul ONU privind CIPD25 din 2019 de la Nairobi, |
| --- | --- |

—

având în vedere Conferința Internațională pentru Populație și Dezvoltare (CIPD), care a avut loc la Cairo în 1994, și programul său de acțiune, precum și rezultatul conferințelor sale de revizuire și summitul ONU privind CIPD25 din 2019 de la Nairobi,

| — | având în vedere Declarația de la Beijing și Platforma de acțiune adoptate în cadrul celei de a patra Conferințe mondiale privind femeile, la 15 septembrie 1995, precum și documentele rezultate în urma acestora, adoptate cu ocazia sesiunilor speciale ale Organizației Națiunilor Unite Beijing+10 (2005), Beijing+15 (2010) și Beijing+20 (2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația de la Beijing și Platforma de acțiune adoptate în cadrul celei de a patra Conferințe mondiale privind femeile, la 15 septembrie 1995, precum și documentele rezultate în urma acestora, adoptate cu ocazia sesiunilor speciale ale Organizației Națiunilor Unite Beijing+10 (2005), Beijing+15 (2010) și Beijing+20 (2015),

| — | având în vedere Convenția Consiliului Europei privind prevenirea și combaterea violenței împotriva femeilor și a violenței domestice (Convenția de la Istanbul), care a intrat în vigoare la 1 august 2014, precum și Rezoluția Parlamentului European din 28 noiembrie 2019 referitoare la aderarea UE la Convenția de la Istanbul și la alte măsuri de combatere a violenței de gen (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția Consiliului Europei privind prevenirea și combaterea violenței împotriva femeilor și a violenței domestice (Convenția de la Istanbul), care a intrat în vigoare la 1 august 2014, precum și Rezoluția Parlamentului European din 28 noiembrie 2019 referitoare la aderarea UE la Convenția de la Istanbul și la alte măsuri de combatere a violenței de gen (1),

| — | având în vedere obiectivele de dezvoltare durabilă ale ONU (ODD) stabilite în 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere obiectivele de dezvoltare durabilă ale ONU (ODD) stabilite în 2015,

| — | având în vedere documentul tematic al comisarului pentru drepturile omului al Consiliului Europei din 4 decembrie 2017, intitulat „Sănătatea și drepturile sexuale și reproductive ale femeilor în Europa”, |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul tematic al comisarului pentru drepturile omului al Consiliului Europei din 4 decembrie 2017, intitulat „Sănătatea și drepturile sexuale și reproductive ale femeilor în Europa”,

| — | având în vedere concluziile Colocviului anual privind drepturile fundamentale din 2017 intitulat „Drepturile femeilor în epoci tulburi”, organizat de Comisie, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Colocviului anual privind drepturile fundamentale din 2017 intitulat „Drepturile femeilor în epoci tulburi”, organizat de Comisie,

| — | având în vedere recomandările din 2018 ale Organizației Mondiale a Sănătății privind sănătatea și drepturile adolescenților în materie de sănătate și de reproducere, |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandările din 2018 ale Organizației Mondiale a Sănătății privind sănătatea și drepturile adolescenților în materie de sănătate și de reproducere,

| — | având în vedere raportul de misiune din 10 iulie 2017 al Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen în urma misiunii sale în Polonia din 22-24 mai 2017 și raportul de misiune din 3 decembrie 2018 al Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne în urma trimiterii unei delegații ad-hoc în Polonia pentru a evalua situația statului de drept (19-21 septembrie 2018), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul de misiune din 10 iulie 2017 al Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen în urma misiunii sale în Polonia din 22-24 mai 2017 și raportul de misiune din 3 decembrie 2018 al Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne în urma trimiterii unei delegații ad-hoc în Polonia pentru a evalua situația statului de drept (19-21 septembrie 2018),

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Polonia, în special cea din 15 noiembrie 2017 referitoare la situația statului de drept și a democrației în Polonia (2) și cea din 17 septembrie 2020 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului privind constatarea unui risc clar de încălcare gravă de către Republica Polonă a statului de drept (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Polonia, în special cea din 15 noiembrie 2017 referitoare la situația statului de drept și a democrației în Polonia (2) și cea din 17 septembrie 2020 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului privind constatarea unui risc clar de încălcare gravă de către Republica Polonă a statului de drept (3),

| — | având în vedere cele patru proceduri de constatare a neîndeplinirii obligațiilor inițiate de Comisie împotriva Poloniei în legătură cu reforma sistemului judiciar polonez și propunerea de decizie a Consiliului din 20 decembrie 2017 privind constatarea unui risc clar de încălcare gravă de către Republica Polonă a statului de drept (COM(2017)0835), |
| --- | --- |

—

având în vedere cele patru proceduri de constatare a neîndeplinirii obligațiilor inițiate de Comisie împotriva Poloniei în legătură cu reforma sistemului judiciar polonez și propunerea de decizie a Consiliului din 20 decembrie 2017 privind constatarea unui risc clar de încălcare gravă de către Republica Polonă a statului de drept (COM(2017)0835),

| — | având în vedere rezoluția sa din 1 martie 2018 referitoare la decizia Comisiei de a activa articolul 7 alineatul (1) din TUE în raport cu situația din Polonia (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 1 martie 2018 referitoare la decizia Comisiei de a activa articolul 7 alineatul (1) din TUE în raport cu situația din Polonia (4),

| — | având în vedere rezoluția sa din 14 noiembrie 2019 referitoare la incriminarea educației sexuale în Polonia (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 14 noiembrie 2019 referitoare la incriminarea educației sexuale în Polonia (5),

| — | având în vedere rezoluția sa legislativă din 4 aprilie 2019 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind protecția bugetului Uniunii în cazul unor deficiențe generalizate în ceea ce privește statul de drept în statele membre (6) și rezoluția sa legislativă din 17 aprilie 2019 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a programului „Drepturi și valori” (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa legislativă din 4 aprilie 2019 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind protecția bugetului Uniunii în cazul unor deficiențe generalizate în ceea ce privește statul de drept în statele membre (6) și rezoluția sa legislativă din 17 aprilie 2019 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a programului „Drepturi și valori” (7),

| — | având în vedere rezoluția sa din 13 februarie 2019 referitoare la regresul drepturilor femeii și al egalității de gen în UE (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 13 februarie 2019 referitoare la regresul drepturilor femeii și al egalității de gen în UE (8),

| — | având în vedere rezoluția sa din 18 decembrie 2019 referitoare la discriminarea publică și discursurile de incitare la ură împotriva persoanelor LGBTI, inclusiv conceptul de „zone fără LGBTI” (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 18 decembrie 2019 referitoare la discriminarea publică și discursurile de incitare la ură împotriva persoanelor LGBTI, inclusiv conceptul de „zone fără LGBTI” (9),

| — | având în vedere rezoluția sa din 17 aprilie 2020 referitoare la acțiunea coordonată a UE pentru combaterea pandemiei de COVID-19 și a consecințelor sale (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 17 aprilie 2020 referitoare la acțiunea coordonată a UE pentru combaterea pandemiei de COVID-19 și a consecințelor sale (10),

| — | având în vedere raportul Comisiei din 2020 privind statul de drept din 30 septembrie 2020 intitulat „Situația statului de drept în Uniunea Europeană” (COM(2020)0580) și capitolul privind situația statului de drept în Polonia, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei din 2020 privind statul de drept din 30 septembrie 2020 intitulat „Situația statului de drept în Uniunea Europeană” (COM(2020)0580) și capitolul privind situația statului de drept în Polonia,

| — | având în vedere scrisoarea adresată de președinții celor cinci grupuri politice care dețin majoritatea în Parlamentul European prim-ministrului Poloniei la 30 octombrie 2020 (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisoarea adresată de președinții celor cinci grupuri politice care dețin majoritatea în Parlamentul European prim-ministrului Poloniei la 30 octombrie 2020 (11),

| — | având în vedere articolul 132 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 132 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât Uniunea afirmă că se întemeiază pe valorile respectării demnității umane, libertății, democrației, egalității, justiției, statului de drept, drepturilor omului și nediscriminării, așa cum se prevede la articolul 2 din TUE; întrucât toate statele membre și-au asumat, în cadrul dreptului internațional și al tratatelor UE, obligații și sarcini legate de respectarea, garantarea și realizarea drepturilor fundamentale; |
| --- | --- |

A.

întrucât Uniunea afirmă că se întemeiază pe valorile respectării demnității umane, libertății, democrației, egalității, justiției, statului de drept, drepturilor omului și nediscriminării, așa cum se prevede la articolul 2 din TUE; întrucât toate statele membre și-au asumat, în cadrul dreptului internațional și al tratatelor UE, obligații și sarcini legate de respectarea, garantarea și realizarea drepturilor fundamentale;

| B. | întrucât un sistem judiciar eficient, independent și imparțial este esențial pentru a garanta statul de drept și protejarea drepturilor fundamentale și a libertăților civile ale persoanelor în UE; |
| --- | --- |

B.

întrucât un sistem judiciar eficient, independent și imparțial este esențial pentru a garanta statul de drept și protejarea drepturilor fundamentale și a libertăților civile ale persoanelor în UE;

| C. | întrucât egalitatea de tratament și nediscriminarea sunt drepturi fundamentale consacrate în tratate și în Cartă, și trebuie respectate pe deplin; întrucât potrivit cartei, Convenției europene a drepturilor omului și jurisprudenței Curții Europene a Drepturilor Omului, sănătatea sexuală și reproductivă a femeilor și drepturile aferente (SRHR) sunt legate de mai multe drepturi fundamentale, cum ar fi dreptul la viață, dreptul de a nu fi supus unor tratamente inumane sau degradante, dreptul de acces la asistență medicală, dreptul la viață privată, dreptul la informație și educație și interzicerea discriminării; întrucât aceste drepturi fundamentale sunt reflectate, de asemenea, în Constituția Poloniei; |
| --- | --- |

C.

întrucât egalitatea de tratament și nediscriminarea sunt drepturi fundamentale consacrate în tratate și în Cartă, și trebuie respectate pe deplin; întrucât potrivit cartei, Convenției europene a drepturilor omului și jurisprudenței Curții Europene a Drepturilor Omului, sănătatea sexuală și reproductivă a femeilor și drepturile aferente (SRHR) sunt legate de mai multe drepturi fundamentale, cum ar fi dreptul la viață, dreptul de a nu fi supus unor tratamente inumane sau degradante, dreptul de acces la asistență medicală, dreptul la viață privată, dreptul la informație și educație și interzicerea discriminării; întrucât aceste drepturi fundamentale sunt reflectate, de asemenea, în Constituția Poloniei;

| D. | întrucât Parlamentul a abordat problema sănătății sexuale și reproductive și a drepturilor aferente în cadrul Programului EU4Health, pentru a garanta accesul în timp util la produsele necesare pentru respectarea, în condiții de siguranță, a sănătății sexuale și reproductive (de exemplu, medicamente, contraceptive și echipamente medicale); |
| --- | --- |

D.

întrucât Parlamentul a abordat problema sănătății sexuale și reproductive și a drepturilor aferente în cadrul Programului EU4Health, pentru a garanta accesul în timp util la produsele necesare pentru respectarea, în condiții de siguranță, a sănătății sexuale și reproductive (de exemplu, medicamente, contraceptive și echipamente medicale);

| E. | întrucât Curtea Constituțională a fost creată ca unul dintre elementele centrale menite să asigure echilibrul între puterile democrației constituționale și ale statului de drept în Polonia; |
| --- | --- |

E.

întrucât Curtea Constituțională a fost creată ca unul dintre elementele centrale menite să asigure echilibrul între puterile democrației constituționale și ale statului de drept în Polonia;

| F. | întrucât Comitetul pentru eliminarea discriminării împotriva femeilor și Comitetul pentru drepturile persoanelor cu dizabilități au publicat o declarație comună în august 2018, în care au subliniat că accesul la avortul legal și în condiții de siguranță, precum și la serviciile și informațiile conexe, constituie un aspect esențial al sănătății reproductive a femeilor și au îndemnat țările să pună capăt restricțiilor care vizează sănătatea sexuală și reproductivă a femeilor și fetelor și drepturile aferente, deoarece acest lucru amenință sănătatea și viața acestora; întrucât accesul la avort constituie un drept fundamental, iar întârzierea sau refuzarea exercitării acestui drept reprezintă o formă de violență pe criterii de gen și poate fi asimilată unei torturi și/sau unor tratamente crude, inumane și degradante; întrucât sănătatea sexuală și reproductivă și drepturile aferente sunt obiective în cadrul ODD 3 al ONU și întrucât violența bazată pe gen și practicile dăunătoare sunt obiective în cadrul ODD 5; |
| --- | --- |

F.

întrucât Comitetul pentru eliminarea discriminării împotriva femeilor și Comitetul pentru drepturile persoanelor cu dizabilități au publicat o declarație comună în august 2018, în care au subliniat că accesul la avortul legal și în condiții de siguranță, precum și la serviciile și informațiile conexe, constituie un aspect esențial al sănătății reproductive a femeilor și au îndemnat țările să pună capăt restricțiilor care vizează sănătatea sexuală și reproductivă a femeilor și fetelor și drepturile aferente, deoarece acest lucru amenință sănătatea și viața acestora; întrucât accesul la avort constituie un drept fundamental, iar întârzierea sau refuzarea exercitării acestui drept reprezintă o formă de violență pe criterii de gen și poate fi asimilată unei torturi și/sau unor tratamente crude, inumane și degradante; întrucât sănătatea sexuală și reproductivă și drepturile aferente sunt obiective în cadrul ODD 3 al ONU și întrucât violența bazată pe gen și practicile dăunătoare sunt obiective în cadrul ODD 5;

| G. | întrucât accesul la informații complete și adecvate vârstei, educația sexuală și în materie de relații și accesul la sănătatea sexuală și reproductivă și la drepturile aferente, inclusiv la planificarea familială, la metodele contraceptive și la avortul legal și în condiții de siguranță, precum și autonomia și capacitatea fetelor și femeilor de a lua decizii libere și independente cu privire la corpul și viețile lor reprezintă o condiție prealabilă pentru independența lor economică și, prin urmare, este esențială pentru realizarea egalității de gen și pentru eliminarea violenței pe criterii de gen; întrucât este corpul lor și alegerea lor; |
| --- | --- |

G.

întrucât accesul la informații complete și adecvate vârstei, educația sexuală și în materie de relații și accesul la sănătatea sexuală și reproductivă și la drepturile aferente, inclusiv la planificarea familială, la metodele contraceptive și la avortul legal și în condiții de siguranță, precum și autonomia și capacitatea fetelor și femeilor de a lua decizii libere și independente cu privire la corpul și viețile lor reprezintă o condiție prealabilă pentru independența lor economică și, prin urmare, este esențială pentru realizarea egalității de gen și pentru eliminarea violenței pe criterii de gen; întrucât este corpul lor și alegerea lor;

| H. | întrucât Polonia a ratificat Convenția de la Istanbul, Convenția de la Lanzarote, PIDCP, PIDESC și Convenția cu privire la drepturile copilului și este obligată, în temeiul dreptului internațional al drepturilor omului, să ofere acces la educație și informații cuprinzătoare privind sexualitatea, inclusiv cu privire la riscurile de exploatare și abuz sexual, și să combată stereotipurile de gen din societate; întrucât Polonia nu a pus în aplicare hotărârile CEDO privind accesul la avortul legal; întrucât Comitetul de Miniștri al Consiliului Europei a criticat Polonia pentru faptul că nu a făcut progrese în acest sens; |
| --- | --- |

H.

întrucât Polonia a ratificat Convenția de la Istanbul, Convenția de la Lanzarote, PIDCP, PIDESC și Convenția cu privire la drepturile copilului și este obligată, în temeiul dreptului internațional al drepturilor omului, să ofere acces la educație și informații cuprinzătoare privind sexualitatea, inclusiv cu privire la riscurile de exploatare și abuz sexual, și să combată stereotipurile de gen din societate; întrucât Polonia nu a pus în aplicare hotărârile CEDO privind accesul la avortul legal; întrucât Comitetul de Miniștri al Consiliului Europei a criticat Polonia pentru faptul că nu a făcut progrese în acest sens;

| I. | întrucât există multe diferențe între statele membre în ceea ce privește accesul la avort; întrucât Polonia a înregistrat unul dintre cele mai scăzute punctaje din Uniunea Europeană în Atlasul european al contracepției din 2020, deoarece ea aplică una dintre cele mai restrictive politici în ceea ce privește accesul la mijloacele contraceptive, de planificare familială, de consiliere și de furnizarea online a informațiilor; întrucât Polonia este una dintre puținele țări în care este nevoie de rețetă pentru a obține contracepție de urgență, medicii refuzând adesea să o întocmească invocând convingerile personale; |
| --- | --- |

I.

întrucât există multe diferențe între statele membre în ceea ce privește accesul la avort; întrucât Polonia a înregistrat unul dintre cele mai scăzute punctaje din Uniunea Europeană în Atlasul european al contracepției din 2020, deoarece ea aplică una dintre cele mai restrictive politici în ceea ce privește accesul la mijloacele contraceptive, de planificare familială, de consiliere și de furnizarea online a informațiilor; întrucât Polonia este una dintre puținele țări în care este nevoie de rețetă pentru a obține contracepție de urgență, medicii refuzând adesea să o întocmească invocând convingerile personale;

| J. | întrucât, de la hotărârea Curții Constituționale din 2015 referitoare la Legea din 5 decembrie 1996 privind profesiile de medic și dentist, nici membrii personalului medical, nici centrele medicale nu sunt obligați din punct de vedere juridic să furnizeze numele altor structuri sau a altor profesioniști atunci când refuză să ofere unui pacient servicii de sănătate sexuală și reproductivă din cauza convingerilor personale; întrucât versiunea finală a legii, așa cum a fost modificată în iulie 2020, nu a inclus obligația de a da o trimitere către alte structuri sau profesioniști, conform propunerii inițiale; întrucât o astfel de omisiune demonstrează ignorarea completă a recomandării Comitetului de Miniștri al Consiliului Europei în ceea ce privește executarea hotărârilor CEDO împotriva Poloniei în domeniul sănătății sexuale și reproductive și al drepturilor aferente; |
| --- | --- |

J.

întrucât, de la hotărârea Curții Constituționale din 2015 referitoare la Legea din 5 decembrie 1996 privind profesiile de medic și dentist, nici membrii personalului medical, nici centrele medicale nu sunt obligați din punct de vedere juridic să furnizeze numele altor structuri sau a altor profesioniști atunci când refuză să ofere unui pacient servicii de sănătate sexuală și reproductivă din cauza convingerilor personale; întrucât versiunea finală a legii, așa cum a fost modificată în iulie 2020, nu a inclus obligația de a da o trimitere către alte structuri sau profesioniști, conform propunerii inițiale; întrucât o astfel de omisiune demonstrează ignorarea completă a recomandării Comitetului de Miniștri al Consiliului Europei în ceea ce privește executarea hotărârilor CEDO împotriva Poloniei în domeniul sănătății sexuale și reproductive și al drepturilor aferente;

| K. | întrucât, potrivit organizațiilor societății civile, cum ar fi Federația pentru femei și planificarea familială, în 2018, doar 10 % din spitalele care au contract cu Fondul Național de Sănătate din Polonia au realizat avorturi legale, ceea ce înseamnă că regiuni întregi din Polonia refuză să realizeze avorturi legale și în condiții de siguranță, femeilor fiindu-le extrem de dificil și chiar imposibil să acceadă la aceste servicii; |
| --- | --- |

K.

întrucât, potrivit organizațiilor societății civile, cum ar fi Federația pentru femei și planificarea familială, în 2018, doar 10 % din spitalele care au contract cu Fondul Național de Sănătate din Polonia au realizat avorturi legale, ceea ce înseamnă că regiuni întregi din Polonia refuză să realizeze avorturi legale și în condiții de siguranță, femeilor fiindu-le extrem de dificil și chiar imposibil să acceadă la aceste servicii;

| L. | întrucât medicii din Polonia preferă să nu fie asociați procedurilor de avort de teama colegilor și a autorităților medicale și din cauza presiunii din partea acestora; întrucât, pe lângă clauza de conștiință, invocată adesea, medicii creează obstacole suplimentare nereglementare, cum ar fi examene medicale inutile, consultații la psihologi sau alți specialiști, sau limitează drepturile femeilor de a accede la informații și teste prenatale, care ar trebui garantate tuturor în cadrul sistemului de sănătate publică; |
| --- | --- |

L.

întrucât medicii din Polonia preferă să nu fie asociați procedurilor de avort de teama colegilor și a autorităților medicale și din cauza presiunii din partea acestora; întrucât, pe lângă clauza de conștiință, invocată adesea, medicii creează obstacole suplimentare nereglementare, cum ar fi examene medicale inutile, consultații la psihologi sau alți specialiști, sau limitează drepturile femeilor de a accede la informații și teste prenatale, care ar trebui garantate tuturor în cadrul sistemului de sănătate publică;

| M. | întrucât accesul la îngrijiri ginecologice în Polonia este foarte limitat și, în unele regiuni, aproape imposibil, ceea ce duce la un număr mare de sarcini nedorite, la o sănătate reproductivă precară, la o incidență ridicată a cancerului de col uterin și la un acces insuficient la contracepție; întrucât accesul la servicii de sănătatea sexuală și reproductivă și drepturile persoanelor LGBTI+ sunt foarte limitate; întrucât persoanele transgen și cele care nu se încadrează în clasificarea binară care necesită îngrijiri ginecologice se confruntă sunt discriminați în structurile medicale și adesea li se refuză accesul la îngrijiri; |
| --- | --- |

M.

întrucât accesul la îngrijiri ginecologice în Polonia este foarte limitat și, în unele regiuni, aproape imposibil, ceea ce duce la un număr mare de sarcini nedorite, la o sănătate reproductivă precară, la o incidență ridicată a cancerului de col uterin și la un acces insuficient la contracepție; întrucât accesul la servicii de sănătatea sexuală și reproductivă și drepturile persoanelor LGBTI+ sunt foarte limitate; întrucât persoanele transgen și cele care nu se încadrează în clasificarea binară care necesită îngrijiri ginecologice se confruntă sunt discriminați în structurile medicale și adesea li se refuză accesul la îngrijiri;

| N. | întrucât, de la începutul anului 2019, peste 80 de regiuni, județe sau municipalități din Polonia au adoptat rezoluții anti-LGBTI+ în care au declarat că nu aderă la așa-numita „ideologie LGBT” sau au adoptat în integralitate sau parțial „Carte regionale ale drepturilor familiei”, discriminând în special părinții unici susținători ai familiei monoparentale și persoanele LGBTI+ și restricționând de facto libertatea de circulație a cetățenilor europeni; |
| --- | --- |

N.

întrucât, de la începutul anului 2019, peste 80 de regiuni, județe sau municipalități din Polonia au adoptat rezoluții anti-LGBTI+ în care au declarat că nu aderă la așa-numita „ideologie LGBT” sau au adoptat în integralitate sau parțial „Carte regionale ale drepturilor familiei”, discriminând în special părinții unici susținători ai familiei monoparentale și persoanele LGBTI+ și restricționând de facto libertatea de circulație a cetățenilor europeni;

| O. | întrucât, potrivit estimărilor, până la 200 000 de femei fac întreruperi de sarcină în fiecare an în Polonia și sunt constrânse să facă avorturi clandestine, recurgând în principal la avortul medicamentos, fără a beneficia de supravegherea și sfaturile medicale profesionale necesare; întrucât, potrivit estimărilor, până la 30 000 de femei din Polonia sunt obligate în fiecare an să meargă în străinătate pentru a primi asistența medicală de care au nevoie și pentru a solicita un avort (12); întrucât accesul la aceste îngrijiri este condiționat de plata pentru aceste servicii, ceea ce înseamnă că ele nu sunt accesibile tuturor femeilor, în special femeilor dezavantajate din punct de vedere socioeconomic și femeilor migrante aflate în situație de ședere ilegală; întrucât acest lucru înseamnă că avortul în condiții de siguranță este accesibil doar unui număr limitat de femei în Polonia; |
| --- | --- |

O.

întrucât, potrivit estimărilor, până la 200 000 de femei fac întreruperi de sarcină în fiecare an în Polonia și sunt constrânse să facă avorturi clandestine, recurgând în principal la avortul medicamentos, fără a beneficia de supravegherea și sfaturile medicale profesionale necesare; întrucât, potrivit estimărilor, până la 30 000 de femei din Polonia sunt obligate în fiecare an să meargă în străinătate pentru a primi asistența medicală de care au nevoie și pentru a solicita un avort (12); întrucât accesul la aceste îngrijiri este condiționat de plata pentru aceste servicii, ceea ce înseamnă că ele nu sunt accesibile tuturor femeilor, în special femeilor dezavantajate din punct de vedere socioeconomic și femeilor migrante aflate în situație de ședere ilegală; întrucât acest lucru înseamnă că avortul în condiții de siguranță este accesibil doar unui număr limitat de femei în Polonia;

| P. | întrucât, la 22 octombrie 2020, ca răspuns la inițiativa a 119 membri ai Parlamentului polonez, cu sprijinul așa-numitor „mișcări pentru protecția vieții”, Curtea Constituțională a Poloniei a decretat ca fiind neconstituțională dispoziția Legii din 1993 privind planificarea familială, protecția fătului uman și condițiile legale de întrerupere a sarcinii, care permite avortul în cazurile în care un test prenatal sau alte considerente medicale indică o probabilitate ridicată de malformație fetală ireversibilă sau o boală incurabilă care amenință viața fătului; |
| --- | --- |

P.

întrucât, la 22 octombrie 2020, ca răspuns la inițiativa a 119 membri ai Parlamentului polonez, cu sprijinul așa-numitor „mișcări pentru protecția vieții”, Curtea Constituțională a Poloniei a decretat ca fiind neconstituțională dispoziția Legii din 1993 privind planificarea familială, protecția fătului uman și condițiile legale de întrerupere a sarcinii, care permite avortul în cazurile în care un test prenatal sau alte considerente medicale indică o probabilitate ridicată de malformație fetală ireversibilă sau o boală incurabilă care amenință viața fătului;

| Q. | întrucât probabilitatea ridicată a unei anomalii grave și ireversibile sau a unei boli incurabile a fătului au constituit baza legală pentru 1 074 din cele 1 110 întreruperi de sarcină din 2019, în timp ce în restul cazurilor, sarcina constituia o amenințare pentru viața sau sănătatea femeii sau era rezultatul unui act interzis (de exemplu, viol), acestea fiind singurele cazuri permise de Legea din 1993 privind planificarea familială; |
| --- | --- |

Q.

întrucât probabilitatea ridicată a unei anomalii grave și ireversibile sau a unei boli incurabile a fătului au constituit baza legală pentru 1 074 din cele 1 110 întreruperi de sarcină din 2019, în timp ce în restul cazurilor, sarcina constituia o amenințare pentru viața sau sănătatea femeii sau era rezultatul unui act interzis (de exemplu, viol), acestea fiind singurele cazuri permise de Legea din 1993 privind planificarea familială;

| R. | întrucât decizia va deveni aplicabilă în momentul publicării sale, care, în conformitate cu legislația poloneză, este obligatorie și, odată publicată, va avea ca efect interzicerea aproape totală a dreptului la avort în Polonia, incriminând avortul și ducând la creșterea numărului de avorturi clandestine și a călătoriilor în străinătate pentru a avorta, care nu sunt accesibile decât anumitor persoane, afectând astfel sănătatea și drepturile femeilor și punându-le viața în pericol; întrucât, deși decizia nu a fost publicată încă, multe femei însărcinate care au fost informate că există o probabilitate ridicată ca fătul lor să aibă o anomalie gravă și ireversibilă sau o boală incurabilă vor avea acces restrâns la un avort legal; |
| --- | --- |

R.

întrucât decizia va deveni aplicabilă în momentul publicării sale, care, în conformitate cu legislația poloneză, este obligatorie și, odată publicată, va avea ca efect interzicerea aproape totală a dreptului la avort în Polonia, incriminând avortul și ducând la creșterea numărului de avorturi clandestine și a călătoriilor în străinătate pentru a avorta, care nu sunt accesibile decât anumitor persoane, afectând astfel sănătatea și drepturile femeilor și punându-le viața în pericol; întrucât, deși decizia nu a fost publicată încă, multe femei însărcinate care au fost informate că există o probabilitate ridicată ca fătul lor să aibă o anomalie gravă și ireversibilă sau o boală incurabilă vor avea acces restrâns la un avort legal;

| S. | întrucât hotărârea este un nou atac la adresa statului de drept și a drepturilor fundamentale și o încă o încercare de a limita sănătatea sexuală și reproductivă și drepturile aferente (SRHR) în Polonia, unul din numeroasele atacuri din ultimii ani; întrucât aceste încercări au fost inițial oprite în 2016, 2018 și 2020, ca urmare a opoziției masive a cetățenilor polonezi, exprimate prin marșurile din „vinerile negre”, puternic sprijinite de deputați în Parlamentul European din diferite grupuri politice; |
| --- | --- |

S.

întrucât hotărârea este un nou atac la adresa statului de drept și a drepturilor fundamentale și o încă o încercare de a limita sănătatea sexuală și reproductivă și drepturile aferente (SRHR) în Polonia, unul din numeroasele atacuri din ultimii ani; întrucât aceste încercări au fost inițial oprite în 2016, 2018 și 2020, ca urmare a opoziției masive a cetățenilor polonezi, exprimate prin marșurile din „vinerile negre”, puternic sprijinite de deputați în Parlamentul European din diferite grupuri politice;

| T. | întrucât hotărârea a fost pronunțată într-un moment în care, din cauza celui de-al doilea val al pandemiei de COVID-19, erau în vigoare restricții legate de sănătatea publică în toate statele membre ale UE, inclusiv în Polonia, fapt care a împiedicat semnificativ orice dezbatere democratică reală și respectarea garanțiilor procedurale, esențiale când este vorba despre drepturile fundamentale; |
| --- | --- |

T.

întrucât hotărârea a fost pronunțată într-un moment în care, din cauza celui de-al doilea val al pandemiei de COVID-19, erau în vigoare restricții legate de sănătatea publică în toate statele membre ale UE, inclusiv în Polonia, fapt care a împiedicat semnificativ orice dezbatere democratică reală și respectarea garanțiilor procedurale, esențiale când este vorba despre drepturile fundamentale;

| U. | întrucât, în pofida restricțiilor sanitare și a riscurilor, au avut loc proteste fără precedent peste tot în Polonia și în întreaga lume; întrucât mii de demonstranți protestează în continuare împotriva restricțiilor grave care le subminează SRHR fundamentale; întrucât au fost desfășurate forțe de siguranță publică și forțe ale jandarmeriei pentru a controla protestele, iar organele de ordine publică au folosit forța excesivă și violența fizică împotriva protestatarilor pașnici, inclusiv împotriva unor membri ai Parlamentului Poloniei și a unor deputați polonezi în Parlamentul European; întrucât aceste acțiuni contravin obligațiilor guvernului polonez în temeiul dreptului internațional al drepturilor omului, inclusiv al Cartei, care garantează dreptul la întrunire pașnică, și orientărilor raportorului special privind drepturile la libertatea de întrunire pașnică și de asociere, în care se afirmă că armata nu ar trebui folosită, ca regulă generală, pentru asigurarea ordinii publice la adunări; |
| --- | --- |

U.

întrucât, în pofida restricțiilor sanitare și a riscurilor, au avut loc proteste fără precedent peste tot în Polonia și în întreaga lume; întrucât mii de demonstranți protestează în continuare împotriva restricțiilor grave care le subminează SRHR fundamentale; întrucât au fost desfășurate forțe de siguranță publică și forțe ale jandarmeriei pentru a controla protestele, iar organele de ordine publică au folosit forța excesivă și violența fizică împotriva protestatarilor pașnici, inclusiv împotriva unor membri ai Parlamentului Poloniei și a unor deputați polonezi în Parlamentul European; întrucât aceste acțiuni contravin obligațiilor guvernului polonez în temeiul dreptului internațional al drepturilor omului, inclusiv al Cartei, care garantează dreptul la întrunire pașnică, și orientărilor raportorului special privind drepturile la libertatea de întrunire pașnică și de asociere, în care se afirmă că armata nu ar trebui folosită, ca regulă generală, pentru asigurarea ordinii publice la adunări;

| V. | întrucât autoritățile publice au recurs la amenințări, inclusiv la amenzi substanțiale, pentru a împiedica cetățenii polonezi și persoanele care locuiesc în Polonia să participe la manifestări, iar procurorul general și ministru al justiției, Zbigniew Ziobro, a anunțat că vor fi inițiate acțiuni penale care ar putea duce la o pedeapsă cu închisoarea de până la opt ani împotriva organizatorilor protestelor; întrucât numeroși protestatari, inclusiv minori, au fost reținuți în mod ilegal; |
| --- | --- |

V.

întrucât autoritățile publice au recurs la amenințări, inclusiv la amenzi substanțiale, pentru a împiedica cetățenii polonezi și persoanele care locuiesc în Polonia să participe la manifestări, iar procurorul general și ministru al justiției, Zbigniew Ziobro, a anunțat că vor fi inițiate acțiuni penale care ar putea duce la o pedeapsă cu închisoarea de până la opt ani împotriva organizatorilor protestelor; întrucât numeroși protestatari, inclusiv minori, au fost reținuți în mod ilegal;

| W. | întrucât la 28 octombrie 2020 viceprim-ministrul Jarosław Kaczyński a încurajat oamenii să apere valorile tradiționale poloneze și să protejeze bisericile „cu orice preț”, ceea ce a condus la acte de agresiune împotriva protestatarilor din partea huliganilor naționaliști; întrucât valorile culturale și religioase din Polonia sunt astfel folosite abuziv ca motive pentru a împiedica exercitarea deplină a drepturilor femeilor, a egalității femeilor și a dreptului lor de a decide în legătură cu propriul corp; întrucât o organizație fundamentalistă, Ordo Iuris, care are legături strânse cu coaliția aflată la guvernare, este una din forțele din spatele campaniilor care urmăresc subminarea drepturilor omului și a egalității de gen în Polonia, inclusiv din spatele încercărilor de a interzice avortul, solicită retragerea Poloniei din Convenția de la Istanbul și crearea unor „zone fără persoane LGBTI”; |
| --- | --- |

W.

întrucât la 28 octombrie 2020 viceprim-ministrul Jarosław Kaczyński a încurajat oamenii să apere valorile tradiționale poloneze și să protejeze bisericile „cu orice preț”, ceea ce a condus la acte de agresiune împotriva protestatarilor din partea huliganilor naționaliști; întrucât valorile culturale și religioase din Polonia sunt astfel folosite abuziv ca motive pentru a împiedica exercitarea deplină a drepturilor femeilor, a egalității femeilor și a dreptului lor de a decide în legătură cu propriul corp; întrucât o organizație fundamentalistă, Ordo Iuris, care are legături strânse cu coaliția aflată la guvernare, este una din forțele din spatele campaniilor care urmăresc subminarea drepturilor omului și a egalității de gen în Polonia, inclusiv din spatele încercărilor de a interzice avortul, solicită retragerea Poloniei din Convenția de la Istanbul și crearea unor „zone fără persoane LGBTI”;

| X. | întrucât, potrivit unor sondaje recente, majoritatea cetățenilor din Polonia sprijină dreptul de acces la avort la cerere până în cea de-a douăsprezecea săptămână de sarcină; întrucât demonstranții solicită și demisia guvernului, ca urmare a atacurilor sale repetate asupra statului de drept; întrucât protestele au fost în mare parte organizate și coordonate de organizații conduse de femei, activiști și organizații ale societății civile, cu sprijinul opoziției politice din Polonia; întrucât propunerea Președintelui Poloniei privind legislația legată de avort, ca urmare a protestelor, este nesatisfăcătoare; |
| --- | --- |

X.

întrucât, potrivit unor sondaje recente, majoritatea cetățenilor din Polonia sprijină dreptul de acces la avort la cerere până în cea de-a douăsprezecea săptămână de sarcină; întrucât demonstranții solicită și demisia guvernului, ca urmare a atacurilor sale repetate asupra statului de drept; întrucât protestele au fost în mare parte organizate și coordonate de organizații conduse de femei, activiști și organizații ale societății civile, cu sprijinul opoziției politice din Polonia; întrucât propunerea Președintelui Poloniei privind legislația legată de avort, ca urmare a protestelor, este nesatisfăcătoare;

| Y. | întrucât actele Parlamentului polonez referitoare la Curtea Constituțională adoptate la 22 decembrie 2015 și la 22 iulie 2016, precum și pachetul de trei acte adoptate la sfârșitul anului 2016 au subminat grav independența și legitimitatea Curții Constituționale; întrucât actele din 22 decembrie 2015 și din 22 iulie 2016 au fost declarate neconstituționale de Curtea Constituțională la 9 martie 2016 și, respectiv, la 11 august 2016; întrucât aceste hotărâri nu au fost publicate și nu au fost puse în aplicare de autoritățile poloneze; întrucât constituționalitatea legilor poloneze nu mai poate fi cu adevărat garantată în Polonia după intrarea în vigoare a modificărilor legislative menționate anterior (13); |
| --- | --- |

Y.

întrucât actele Parlamentului polonez referitoare la Curtea Constituțională adoptate la 22 decembrie 2015 și la 22 iulie 2016, precum și pachetul de trei acte adoptate la sfârșitul anului 2016 au subminat grav independența și legitimitatea Curții Constituționale; întrucât actele din 22 decembrie 2015 și din 22 iulie 2016 au fost declarate neconstituționale de Curtea Constituțională la 9 martie 2016 și, respectiv, la 11 august 2016; întrucât aceste hotărâri nu au fost publicate și nu au fost puse în aplicare de autoritățile poloneze; întrucât constituționalitatea legilor poloneze nu mai poate fi cu adevărat garantată în Polonia după intrarea în vigoare a modificărilor legislative menționate anterior (13);

| Z. | întrucât hotărârea menționată anterior a fost pronunțată de judecători aleși de politicieni din coaliția condusă de PiS (Dreptate și Justiție) și complet dependenți de aceștia; întrucât președintele Senatului Poloniei a considerat hotărârea nulă și a solicitat guvernului să nu o publice, în special pentru că încalcă obligațiile Poloniei în materie de drepturi ale omului și nu este în conformitate cu legislația anterioară privind Constituția Poloniei, precum și din cauza numirii ilegale a trei judecători și a președintelui Curții Constituționale (14); |
| --- | --- |

Z.

întrucât hotărârea menționată anterior a fost pronunțată de judecători aleși de politicieni din coaliția condusă de PiS (Dreptate și Justiție) și complet dependenți de aceștia; întrucât președintele Senatului Poloniei a considerat hotărârea nulă și a solicitat guvernului să nu o publice, în special pentru că încalcă obligațiile Poloniei în materie de drepturi ale omului și nu este în conformitate cu legislația anterioară privind Constituția Poloniei, precum și din cauza numirii ilegale a trei judecători și a președintelui Curții Constituționale (14);

| AA. | întrucât Comisia și Parlamentul și-au exprimat profunda îngrijorare cu privire la statul de drept, inclusiv la legitimitatea, independența și eficacitatea Curții Constituționale; întrucât Comisia a declanșat o procedură în temeiul articolului 7 alineatul (1) ca urmare a reformelor din 2015 ale sistemului judiciar din Polonia, |
| --- | --- |

AA.

întrucât Comisia și Parlamentul și-au exprimat profunda îngrijorare cu privire la statul de drept, inclusiv la legitimitatea, independența și eficacitatea Curții Constituționale; întrucât Comisia a declanșat o procedură în temeiul articolului 7 alineatul (1) ca urmare a reformelor din 2015 ale sistemului judiciar din Polonia,

| 1. | condamnă ferm hotărârea Curții Constituționale și regresul în ceea ce privește SRHR ale femeilor din Polonia; afirmă că această hotărârea pune în pericol sănătatea și viața femeilor; reamintește că a criticat ferm orice propunere legislativă sau restricție care vizează interzicerea și limitarea și mai mult a accesului la avort legal și în condiții de siguranță în Polonia, care se apropie de interzicerea accesului la servicii de avort în Polonia, deoarece majoritatea avorturilor legale sunt efectuate din cauza unui defect fetal grav și ireversibil sau a unei boli incurabile care amenință viața fătului; reamintește că accesul universal la asistență medicală și la SRHR reprezintă drepturi fundamentale ale omului; |
| --- | --- |

1.

| 2. | constată că limitarea sau interzicerea dreptului la avort nu elimină în niciun caz avorturile, ci doar le duce în zona subterană, ceea ce are ca efect o creștere a numărului de avorturi ilegale, realizate fără condiții de siguranță, clandestine și care pun viața în pericol; insistă că efectuarea unui avort nu ar trebui inclusă în Codul penal, deoarece acest lucru are un efect de intimidare asupra medicilor, care se abțin de la a furniza servicii legate de SRHR de teama sancțiunilor penale; |
| --- | --- |

2.

| 3. | deplânge faptul că hotărârea a fost pronunțată într-un moment în care restricțiile sanitare legate de pandemia de COVID-19 au subminat grav procesele democratice; critică ferm interzicerea restrictivă a adunărilor publice, care a fost în vigoare fără să fi fost instituită starea de dezastru natural, astfel cum se prevede la articolul 232 din Constituția Poloniei; |
| --- | --- |

3.

| 4. | reamintește că drepturile femeilor sunt drepturi fundamentale și că instituțiile UE și statele membre au obligația legală de a le susține și de a le proteja în conformitate cu tratatele și cu Carta, precum și cu dreptul internațional; |
| --- | --- |

4.

| 5. | constată că excesul nejustificat de restricții asupra accesului la avort care rezultă din hotărârea menționată a Curții Constituționale nu protejează demnitatea intrinsecă și inalienabilă a femeilor, întrucât încalcă Carta, Convenția europeană a drepturilor omului, jurisprudența CEDO, numeroase convenții internaționale la care Polonia este parte semnatară și Constituția Republicii Polone; |
| --- | --- |

5.

| 6. | îndeamnă ferm parlamentul și autoritățile poloneze să se abțină de la alte încercări de a restricționa SRHR, deoarece astfel de măsuri contravin principiului non-regresului din dreptul internațional al drepturilor omului; afirmă cu hotărâre că negarea SRHR este o formă de violență bazată pe gen; invită autoritățile poloneze să ia măsuri pentru a pune în aplicare pe deplin hotărârile pronunțate de CEDO în cauzele împotriva Poloniei, în care a decis că legile restrictive privind avortul constituie o încălcare a drepturilor femeilor; subliniază că accesul neîngrădit și în timp util la servicii de sănătate reproductivă și respectarea autonomiei reproductive a femeilor și a deciziilor lor sunt esențiale pentru protejarea drepturilor fundamentale ale femeilor și a egalității de gen; |
| --- | --- |

6.

| 7. | evidențiază că este necesar să se ofere tuturor o educație sexuală și informații cuprinzătoare, bazate pe dovezi, nediscriminatorii și adecvate vârstei, întrucât lipsa informațiilor și a educației cu privire la sex și sexualitate duce la creșterea numărului de sarcini nedorite; |
| --- | --- |

7.

| 8. | condamnă ferm decizia recentă a ministrului polonez al justiției de a iniția oficial retragerea Poloniei din Convenția de la Istanbul, fapt care ar reprezenta un regres grav în ceea ce privește egalitatea de gen, drepturile femeilor și combaterea violenței de gen; îndeamnă autoritățile poloneze să asigure aplicarea efectivă și practică a acestei convenții, inclusiv asigurând un număr suficient de adăposturi de calitate pentru femeile care sunt victime ale violenței și pentru copiii lor, având în vedere escaladarea violenței de gen în timpul pandemiei de COVID-19, precum și asigurând accesul la sprijin și servicii de sănătate esențiale, inclusiv la servicii de sănătate sexuală și reproductivă; |
| --- | --- |

8.

| 9. | regretă că accesul la serviciile de asistență medicală în anumite zone din Polonia este încă limitat și că, potrivit Oficiului Suprem de Audit, în 2018 doar 2 % dintre femeile însărcinate care locuiesc în zonele rurale din Polonia au făcut toate testele standard necesare în timpul sarcinii, cum ar fi ecografia fetală, cardiotocografia sau analize de sânge; |
| --- | --- |

9.

| 10. | deplânge utilizarea tot mai frecventă a clauzei de conștiință, care are ca efect lipsa unor mecanisme fiabile de trimitere pentru cei care au nevoie de servicii de avort și proceduri de apel lente pentru cei cărora le sunt refuzate astfel de servicii și regretă, de asemenea, că ginecologii invocă deseori clauza de conștiință atunci când li se solicită să prescrie contraceptive, limitând astfel efectiv accesul la contracepție în Polonia; constată că clauza de conștiință împiedică și accesul la screeningul prenatal, ceea ce nu numai că reprezintă o încălcare a dreptului la informare despre starea fătului, dar și obstrucționează tratarea cu succes a unui copil în timpul sarcinii sau imediat după naștere; îndeamnă autoritățile poloneze să abroge legea care limitează accesul la pilula contraceptivă de urgență; |
| --- | --- |

10.

| 11. | este profund îngrijorat că mii de femei trebuie să călătorească pentru a avea acces la un serviciu medical esențial ca avortul; atrage atenția că serviciile transfrontaliere de avort nu reprezintă o opțiune viabilă pentru persoanele cele mai vulnerabile și marginalizate; este preocupat că atunci când trebuie să călătorească în străinătate, sănătatea și binele femeilor sunt puse în pericol, ele fiind adesea singure; accentuează importanța îngrijirii în perioada de după avort, în special pentru femeile care se confruntă cu complicații în urma unui avort incomplet sau care nu a avut loc în condiții de siguranță; |
| --- | --- |

11.

| 12. | își exprimă sprijinul pentru miile de cetățeni polonezi, în special pentru femeile și persoanele LGBTI+ poloneze, care, în pofida riscurilor sanitare, au ieșit în stradă pentru a protesta împotriva restricțiilor grave la adresa libertăților și drepturilor lor fundamentale și își declară solidaritatea cu acestea; constată că printre solicitările protestatarilor se numără nu numai anularea hotărârii Curții Constituționale, ci și denunțarea așa-numitului „compromis privind avortul”, liberalizarea dreptului la avort și respectarea autonomiei corporale; reamintește că libertatea de întrunire și libertatea de asociere sunt definitorii pentru Uniunea Europeană, chiar și în timpul unei pandemii; |
| --- | --- |

12.

| 13. | condamnă ferm utilizarea excesivă și disproporționată a forței și a violenței împotriva protestatarilor, inclusiv a activiștilor și organizațiilor pentru drepturile femeilor, de către autoritățile de aplicare a legii și actorii nestatali precum grupările naționaliste de extremă dreaptă; invită autoritățile poloneze să se asigure că cei care îi atacă pe protestatari sunt trași la răspundere; |
| --- | --- |

13.

| 14. | îndeamnă autoritățile poloneze să consolideze legislația națională pentru promovarea drepturilor femeilor și a egalității de gen, oferind toate resursele financiare și umane necesare instituțiilor care se ocupă de discriminarea pe criterii de sex și gen; |
| --- | --- |

14.

| 15. | invită Comisia să realizeze o evaluare aprofundată a componenței Curții Constituționale, ilegalitatea sa fiind un motiv pentru contestarea hotărârilor sale și, prin urmare, a capacității sale de a respecta Constituția Poloniei; subliniază că hotărârea menționată mai sus este încă un exemplu al acaparării de către puterea politică a sistemului judiciar și al prăbușirii sistemice a statului de drept în Polonia; |
| --- | --- |

15.

| 16. | invită Consiliul să abordeze această chestiune, precum și alte acuzații de încălcare a drepturilor fundamentale în Polonia, extinzând aria audierilor pe care le realizează în prezent privind situația din Polonia, în conformitate cu articolul 7 alineatul (1) din TUE; îndeamnă Consiliul să organizeze audierea oficială privind situația actuală din Polonia, programată pentru 10-11 decembrie 2020; |
| --- | --- |

16.

| 17. | salută acordul provizoriu din 5 noiembrie 2020 privind legislația de instituire a unui mecanism care ar permite suspendarea plăților de la buget către un stat membru care încalcă statul de drept; îndeamnă Comisia să acționeze cu hotărâre în ceea ce privește condiționalitatea recent convenită în legătură cu viitorul cadru financiar multianual pentru perioada 2021-2027; |
| --- | --- |

17.

| 18. | invită Consiliul și Comisia să asigure o finanțare adecvată pentru organizațiile societății civile de la nivel național și local, pentru a promova sprijinul de bază pentru democrație, statul de drept și drepturile fundamentale în statele membre, inclusiv în Polonia; îndeamnă Comisia să sprijine imediat și direct programele și organizațiile societății civile poloneze care urmăresc să asigure protejarea SRHR ale femeilor; invită Comisia și statele membre să sprijine acțiunile de sensibilizare și de formare prin programe de finanțare; |
| --- | --- |

18.

| 19. | invită Comisia să acorde prioritate asigurării unei protecții juridice egale și solide pentru toți, pe baza tuturor motivelor incluse la articolul 19 din TFUE; invită Consiliul să deblocheze imediat și să încheie negocierile referitoare la directiva orizontală privind nediscriminarea și salută noile angajamente asumate de Comisie în acest domeniu; |
| --- | --- |

19.

| 20. | invită Comisia să sprijine statele membre în garantarea accesului universal la servicii de sănătate sexuală și reproductivă, inclusiv la avort; îndeamnă Comisia să garanteze SRHR prin includerea dreptului la avort în următoarea strategie a UE în domeniul sănătății; |
| --- | --- |

20.

| 21. | scoate în evidență manifestările de susținere a cauzei femeilor poloneze și de interes față de aceasta din partea multor state membre; solicită UE să finanțeze organizații care facilitează cooperarea transfrontalieră între organizații care oferă servicii de avort legal și în condiții de siguranță; |
| --- | --- |

21.

| 22. | invită Comisia să confirme aplicarea Directivei 2004/113/CE (15) în cazul bunurilor și serviciilor legate de SRHR și să recunoască faptul că limitarea și obstacolele în calea accesului la bunuri și servicii legate de SRHR constituie discriminare pe criterii de gen, deoarece afectează în mod disproporționat un gen (femeile) sau grupuri vulnerabile (de exemplu, persoanele transgen și non-binare); condamnă abuzurile guvernului polonez asupra sistemului judiciar și competențele sale legislative de a instrumentaliza și a politiza viața și sănătatea femeilor și a persoanelor LGBTI+, ceea ce duce la discriminarea lor în acest sens; |
| --- | --- |

22.

| 23. | invită Comisia să adopte orientări pentru ca statele membre să asigure accesul egal la bunuri și servicii legate de SRHR, în conformitate cu legislația UE și cu jurisprudența CEDO; |
| --- | --- |

23.

| 24. | invită Consiliul să finalizeze de urgență ratificarea de către UE a Convenției de la Istanbul; condamnă cu fermitate încercările unor state membre de a revoca măsurile luate deja în ceea ce privește punerea în aplicare a Convenției de la Istanbul și combaterea violenței de gen; invită Comisia să prezinte o propunere de adăugare a violenței de gen pe lista actelor considerate infracțiuni în UE, în conformitate cu articolul 83 din TFUE; |
| --- | --- |

24.

| 25. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Comisiei, Consiliului, Președintelui, Guvernului și Parlamentului Poloniei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

25.

---

(1)  Texte adoptate, P9_TA(2019)0080.

(2)  JO C 356, 4.10.2018, p. 44.

(3)  Texte adoptate, P9_TA(2020)0225.

(4)  JO C 129, 5.4.2019, p. 13.

(5)  Texte adoptate, P9_TA(2019)0058.

(6)  Texte adoptate, P9_TA(2019)0349.

(7)  Texte adoptate, P8_TA(2019)0407.

(8)  Texte adoptate, P8_TA(2019)0111.

(9)  Texte adoptate, P9_TA(2019)0101.

(10)  Texte adoptate, P9_TA(2020)0054.

(11)  Manfred Weber, președintele Grupului PPE, Iratxe García Pérez, președintele Grupului S&D, Dacian Cioloș, președintele Grupului Renew, Philippe Lamberts, copreședinte al Grupului Verts/ALE, și Manon Aubry și Martin Schirdewan, copreședinți ai Grupului GUE/NGL.

(12)  https://www.theseus.fi/handle/10024/138222

(13)  Avizul Comisiei de la Veneția din 14 și 15 octombrie 2016 referitor la Legea privind Curtea Constituțională, punctul 128; Comitetul ONU pentru Drepturile Omului, Observații finale cu privire la cel de al șaptelea raport periodic al Poloniei, 23 noiembrie 2016, punctele 7-8; Recomandarea (UE) 2017/1520 a Comisiei din 26 iulie 2017 privind statul de drept în Polonia (JO L 228, 2.9.2017, p. 19).

(14)  https://www.senat.gov.pl/aktualnoscilista/art,13159,zespol-ekspertow-przy-marszalku-senatu-o-wyroku-trybunalu-konstytucyjnego.html

(15)  Directiva 2004/113/CE a Consiliului din 13 decembrie 2004 de aplicare a principiului egalității de tratament între femei și bărbați privind accesul la bunuri și servicii și furnizarea de bunuri și servicii (JO L 373, 21.12.2004, p. 37).

---

| 20.10.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 425/155 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 425/155

---

P9_TA(2020)0337

Analiza politicii comerciale a UE

Rezoluția Parlamentului European din 26 noiembrie 2020 referitoare la analiza politicii comerciale a UE (2020/2761(RSP))

(2021/C 425/18)

Parlamentul European,

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 17 mai 2020, intitulată „Adaptarea programului de lucru al Comisiei pentru 2020” (COM(2020)0440), și scrisoarea de intenție adresată de Președinta Von der Leyen Președintelui Sassoli și Cancelarei Merkel la 16 septembrie 2020, intitulată „Starea Uniunii 2020”, |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 17 mai 2020, intitulată „Adaptarea programului de lucru al Comisiei pentru 2020” (COM(2020)0440), și scrisoarea de intenție adresată de Președinta Von der Leyen Președintelui Sassoli și Cancelarei Merkel la 16 septembrie 2020, intitulată „Starea Uniunii 2020”,

| — | având în vedere nota consultativă a Comisiei din 16 iunie 2020 intitulată „O politică comercială reînnoită pentru o Europă mai puternică”, |
| --- | --- |

—

având în vedere nota consultativă a Comisiei din 16 iunie 2020 intitulată „O politică comercială reînnoită pentru o Europă mai puternică”,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 27 mai 2020 intitulată „Acum este momentul Europei: să reparăm prejudiciile aduse de criză și să pregătim viitorul pentru noua generație” (COM(2020)0456), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 27 mai 2020 intitulată „Acum este momentul Europei: să reparăm prejudiciile aduse de criză și să pregătim viitorul pentru noua generație” (COM(2020)0456),

| — | având în vedere Cartea albă referitoare la stabilirea unor condiții de concurență echitabile în ceea ce privește subvențiile străine (COM(2020)0253), |
| --- | --- |

—

având în vedere Cartea albă referitoare la stabilirea unor condiții de concurență echitabile în ceea ce privește subvențiile străine (COM(2020)0253),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 14 octombrie 2015 intitulată „Comerț pentru toți – Către o politică comercială și de investiții mai responsabilă” (COM(2015)0497), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 14 octombrie 2015 intitulată „Comerț pentru toți – Către o politică comercială și de investiții mai responsabilă” (COM(2015)0497),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 10 martie 2020 intitulată „O nouă strategie industrială pentru Europa” (COM(2020)0102), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 10 martie 2020 intitulată „O nouă strategie industrială pentru Europa” (COM(2020)0102),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 10 martie 2020 intitulată „O strategie pentru IMM-uri pentru o Europă sustenabilă și digitală” (COM(2020)0103), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 10 martie 2020 intitulată „O strategie pentru IMM-uri pentru o Europă sustenabilă și digitală” (COM(2020)0103),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 19 februarie 2020 intitulată „Conturarea viitorului digital al Europei” (COM(2020)0067), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 19 februarie 2020 intitulată „Conturarea viitorului digital al Europei” (COM(2020)0067),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 11 decembrie 2019 intitulată „Pactul verde european” (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 11 decembrie 2019 intitulată „Pactul verde european” (COM(2019)0640),

| — | având în vedere comunicarea comună a Comisiei și a Vicepreședintelui/Înaltului reprezentant din 9 martie 2020 intitulată „Către o strategie cuprinzătoare cu Africa” (JOIN(2020)0004), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea comună a Comisiei și a Vicepreședintelui/Înaltului reprezentant din 9 martie 2020 intitulată „Către o strategie cuprinzătoare cu Africa” (JOIN(2020)0004),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 20 mai 2020 intitulată „O strategie «De la fermă la consumator» pentru un sistem alimentar echitabil, sănătos și ecologic” (COM(2020)0381), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 20 mai 2020 intitulată „O strategie «De la fermă la consumator» pentru un sistem alimentar echitabil, sănătos și ecologic” (COM(2020)0381),

| — | având în vedere Acordul adoptat în cadrul celei de a 21-a Conferințe a părților la Convenția-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice (Acordul de la Paris privind schimbările climatice), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul adoptat în cadrul celei de a 21-a Conferințe a părților la Convenția-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice (Acordul de la Paris privind schimbările climatice),

| — | având în vedere Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă a ONU și obiectivele de dezvoltare durabilă ale ONU (ODD), |
| --- | --- |

—

având în vedere Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă a ONU și obiectivele de dezvoltare durabilă ale ONU (ODD),

| — | având în vedere rezoluția sa din 5 iulie 2016 referitoare la o nouă strategie inovatoare și de perspectivă privind comerțul și investițiile (1), cea din 12 decembrie 2017 intitulată „Către o strategie în domeniul comerțului digital” (2), cea din 28 noiembrie 2019 intitulată „Urgența climatică și de mediu” (3), cea din 16 septembrie 2020 referitoare la rolul UE în protejarea și refacerea pădurilor la nivel mondial (4), cea din 7 octombrie 2020 referitoare la punerea în aplicare a politicii comerciale comune – raport anual pe 2018 (5), cea din 25 noiembrie 2020 intitulată „O nouă strategie industrială pentru Europa” (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 5 iulie 2016 referitoare la o nouă strategie inovatoare și de perspectivă privind comerțul și investițiile (1), cea din 12 decembrie 2017 intitulată „Către o strategie în domeniul comerțului digital” (2), cea din 28 noiembrie 2019 intitulată „Urgența climatică și de mediu” (3), cea din 16 septembrie 2020 referitoare la rolul UE în protejarea și refacerea pădurilor la nivel mondial (4), cea din 7 octombrie 2020 referitoare la punerea în aplicare a politicii comerciale comune – raport anual pe 2018 (5), cea din 25 noiembrie 2020 intitulată „O nouă strategie industrială pentru Europa” (6),

| — | având în vedere declarația Comisiei din 24 noiembrie 2020, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația Comisiei din 24 noiembrie 2020,

| — | având în vedere întrebarea adresată Comisiei privind analiza politicii comerciale a UE (O-000070/2020 – B9-0024/2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere întrebarea adresată Comisiei privind analiza politicii comerciale a UE (O-000070/2020 – B9-0024/2020),

| — | având în vedere articolul 136 alineatul (5) și articolul 132 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 136 alineatul (5) și articolul 132 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere propunerea de rezoluție a Comisiei pentru comerț internațional, |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de rezoluție a Comisiei pentru comerț internațional,

| A. | întrucât, în urma pandemiei de COVID-19 din 2020, au fost afectate lanțurile de aprovizionare mondiale și liniile de producție, ceea ce a scos în evidență dependența Uniunii Europene de sursele din afara UE, mai ales în unele sectoare strategice precum cel al sănătății și cel farmaceutic; |
| --- | --- |

A.

întrucât, în urma pandemiei de COVID-19 din 2020, au fost afectate lanțurile de aprovizionare mondiale și liniile de producție, ceea ce a scos în evidență dependența Uniunii Europene de sursele din afara UE, mai ales în unele sectoare strategice precum cel al sănătății și cel farmaceutic;

| B. | întrucât normele și avantajele comerciale sunt contestate atât în afara UE, cât și în interiorul statelor membre și întrucât noile provocări pentru dezvoltarea durabilă, precum combaterea schimbărilor climatice, trebuie integrate în toate politicile publice externe și interne ale UE; |
| --- | --- |

B.

întrucât normele și avantajele comerciale sunt contestate atât în afara UE, cât și în interiorul statelor membre și întrucât noile provocări pentru dezvoltarea durabilă, precum combaterea schimbărilor climatice, trebuie integrate în toate politicile publice externe și interne ale UE;

| C. | întrucât, încă înainte de pandemie, UE se afla în urma altor economii în materie de competitivitate; întrucât, din cauza perturbării comerțului internațional ca urmare a pandemiei de COVID-19, în prezent sunt amplificate pierderile economice care erau deja semnificative; |
| --- | --- |

C.

întrucât, încă înainte de pandemie, UE se afla în urma altor economii în materie de competitivitate; întrucât, din cauza perturbării comerțului internațional ca urmare a pandemiei de COVID-19, în prezent sunt amplificate pierderile economice care erau deja semnificative;

| D. | întrucât, fiind un continent sărac în resurse și cel mai mare bloc comercial din lume, Uniunea Europeană se află într-o poziție unică de a putea coopera la nivel mondial în interesul unei redresări sustenabile a economiei mondiale, în conformitate cu Pactul verde european; |
| --- | --- |

D.

întrucât, fiind un continent sărac în resurse și cel mai mare bloc comercial din lume, Uniunea Europeană se află într-o poziție unică de a putea coopera la nivel mondial în interesul unei redresări sustenabile a economiei mondiale, în conformitate cu Pactul verde european;

| E. | întrucât analiza politicii comerciale a UE și crearea unei agende comerciale a UE mai ambițioase au loc într-un moment în care, la nivel mondial, se desfășoară multe acțiuni ghidate de interese politice în domeniile comerțului, economiei și finanțelor, cu consecințe pe termen lung, |
| --- | --- |

E.

întrucât analiza politicii comerciale a UE și crearea unei agende comerciale a UE mai ambițioase au loc într-un moment în care, la nivel mondial, se desfășoară multe acțiuni ghidate de interese politice în domeniile comerțului, economiei și finanțelor, cu consecințe pe termen lung,

Comerțul și „autonomia strategică deschisă”

| 1. | salută inițierea la timp, în 2020, a analizei politicii comerciale a UE ca răspuns la pandemia de COVID-19, răspândirea practicilor protecționiste la nivel mondial, climatul deosebit de dificil cu care se confruntă comerțul internațional și necesitatea integrării comerțului în Pactul verde european și în ODD, ținând totodată seama de învățămintele extrase în urma acestor fenomene, cu scopul de a conferi cooperării economice un caracter echitabil, incluziv și sustenabil; consideră că pentru aceasta este extrem de important să aibă loc o coordonare și să se creeze sinergii între direcțiile generale competente din cadrul Comisiei Europene și Serviciul European de Acțiune Externă, precum și între politica comercială și politicile interne (de exemplu politica industrială, ajutoarele de stat, politica digitală, de mediu, inclusiv economia circulară, politicile sociale) și să se includă politica comercială în cadrul politicii externe generale a UE; |
| --- | --- |

1.

| 2. | salută dezbaterea privind conceptul unic al UE de „autonomie strategică deschisă” și invită Comisia să prezinte în mai multe detalii această noțiune; constată, în acest context, că acest concept ar trebui să fie coerent cu obligațiile juridice internaționale ale UE și cu angajamentul său față de o abordare bazată pe norme în politica sa comercială și în sistemul comercial multilateral, în centrul acestuia aflându-se Organizația Mondială a Comerțului (OMC); insistă ca strategia comercială a UE să ducă la îmbunătățirea competitivității industriei din UE, inclusiv a sectorului agricol, să creeze locuri de muncă de o calitate decentă și să protejeze lucrătorii, să genereze o dezvoltare economică incluzivă și sustenabilă, în conformitate cu Pactul verde european, și să promoveze interesele și valorile UE; |
| --- | --- |

2.

| 3. | subliniază că Uniunea Europeană, fiind unul dintre cele mai mari blocuri comerciale din lume, ar beneficia de o utilizare mai extinsă a monedei euro în schimburile sale comerciale internaționale, întrucât astfel s-ar reduce riscul legat de rata de schimb și alte costuri aferente schimbului valutar din tranzacțiile comerciale; subliniază că în prezent este și mai important să fie stimulat comerțul și evidențiază că strategia comercială a UE are potențialul de a contribui în mod semnificativ la procesul de redresare după actuala criză economică și de sănătate publică; |
| --- | --- |

3.

| 4. | invită Comisia să analizeze posibile modalități de sporire a rezilienței lanțurilor de aprovizionare ale UE, sporind totodată capacitățile de producție din Uniune, prin examinarea avantajelor pe care le-ar putea aduce constituirea strategică la nivelul UE de stocuri de bunuri esențiale pentru situații de urgență și prin încurajarea diversificării surselor de aprovizionare, analizând în același timp conceptul de delocalizare într-o țară mai apropiată din punct de vedere geografic („nearshoring”) și rolul special pe care l-ar putea juca țările din vecinătatea UE în acest sens; |
| --- | --- |

4.

| 5. | subliniază că măsurile de readucere pe teritoriu și delocalizarea în țări apropiate trebuie să contribuie la competitivitatea UE pe termen lung și nu trebuie să ducă la creșterea costurilor suportate de consumatori, conform unei analize detaliate pe sectoare ce se desfășoară în prezent; observă că măsurile de gestionare a lanțurilor de aprovizionare pot avea un rol important în redresarea economică și că deciziile ar trebui, în toate cazurile, să fie luate de operatorii economici vizați; |
| --- | --- |

5.

| 6. | invită Comisia să identifice sectoarele și materiile prime de importanță strategică pentru UE și să sprijine activ întreprinderile, mai ales IMM-urile, axându-se pe criza actuală, dar și pe posibilele evoluții viitoare, oferind sprijin pentru neutralitatea climatică, răspunderea și sustenabilitatea lanțurilor de aprovizionare mondiale și inovarea digitală, pentru a spori securitatea alimentară prin menținerea culoarelor verzi deschise și prin creșterea nivelului de transparență în cadrul lanțurilor valorice ale produselor alimentare; subliniază că UE depinde în mare măsură de țări terțe în ceea ce privește aprovizionarea cu materii prime critice necesare pentru tranziția verde și cea digitală; subliniază, în acest context, că un sistem comercial multilateral și pe deplin funcțional, împreună cu o rețea extinsă de acorduri de liber schimb echitabile, sustenabile și bine aplicate, constituie modalitatea optimă și cea mai economică de a garanta disponibilitatea mai multor surse de producție; evidențiază, de asemenea, că fluxurile comerciale deschise vor spori reziliența, fiind evitate măsurile de limitare a comerțului și intensificând cooperarea cu partenerii noști comerciali; consideră că cooperarea cu partenerii noștri comerciali va fi utilă și pentru eliminarea barierelor din calea comerțului; |
| --- | --- |

6.

Sistemul comercial multilateral

| 7. | reafirmă angajamentul UE de a asigura un sistem comercial multilateral deschis și bazat pe norme, în centrul căruia să se afle o OMC reformată, pentru a-i îmbunătăți eficiența, stabilitatea, și predictabilitatea; invită Comisia să-și intensifice participarea la forumurile internaționale, în strânsă colaborare cu alte instituții de guvernanță internațională, precum Conferința Organizației Națiunilor Unite pentru Comerț și Dezvoltare (UNCTAD) și Organizația Internațională a Muncii (OIM), și să vizeze măsuri ambițioase de modernizare, consolidare și reactivare considerabilă a OMC, a normelor acesteia și a funcției sale de organizare a negocierilor, plasând în centrul lor ODD-urile și combaterea schimbărilor climatice, dar asigurând totodată coerența cu angajamentele internaționale; |
| --- | --- |

7.

| 8. | insistă să fie reformat organul de apel al OMC pe baza unui sistem de soluționare a litigiilor pe deplin funcțional și organizat pe două niveluri; subliniază că, atât timp cât organul de apel nu funcționează în mod corespunzător, UE ar trebui să utilizeze efectiv procedura provizorie multipartită de arbitraj în apel și să încurajeze ceilalți membri ai OMC să participe la această procedură; invită Uniunea să reformeze dispozițiile privind măsurile de retorsiune din Memorandumul de înțelegere al OMC privind soluționarea litigiilor, pentru a garanta că în cadrul litigiilor privind ajutoarele de stat ilegale sunt vizate numai sectoarele pertinente și cele afectate; |
| --- | --- |

8.

| 9. | invită Comisia să aprofundeze cooperarea internațională cu partenerii strategici și salută în acest sens discuțiile aflate în curs privind modalitățile de a aborda și de a reduce efectiv denaturările cauzate de subvențiile industriale, având în vedere că practicile de denaturare a pieței pot avea urmări negative considerabile pentru concurența loială și echitatea condițiilor de concurență, și să găsească soluții pentru prevenirea transferurilor forțate de tehnologii; |
| --- | --- |

9.

| 10. | își exprimă preferința pentru acordurile multilaterale, dar recunoaște că acordurile plurilaterale pot reprezenta o etapă utilă în procesul de încheiere a acordurilor multilaterale; ia act, în această privință, de utilitatea inițiativelor referitoare la o declarație comună; evidențiază importanța încheierii unui acord obligatoriu juridic și executoriu privind subvențiile pentru pescuit, ținând seama de implicațiile pentru țările în curs de dezvoltare și pentru țările cel mai puțin dezvoltate; |
| --- | --- |

10.

| 11. | își repetă apelurile pentru un acord plurilateral privind comerțul electronic, care să ajute IMM-urile să elimine decalajul digital, să trateze barierele din calea comerțului electronic și să faciliteze transferurile comerciale transfrontaliere de date cu respectarea deplină a legislației UE privind protecția vieții private și a datelor, inclusiv a Regulamentului general privind protecția datelor (RGPD); solicită să fie îmbunătățită protecția online a consumatorilor și să fie intensificată cooperarea dintre serviciile Comisiei, pentru a îmbunătăți depistarea comerțului electronic cu bunuri contrafăcute; așteaptă cu interes în acest sens cea de a 12-a conferință ministerială a OMC, prevăzută în 2021, și solicită să fie pus la dispoziție un text consolidat până la sfârșitul lui 2020; subliniază necesitatea ca UE să prezinte o strategie în domeniul comerțului digital, care să se bazeze pe rezoluția Parlamentului din 2017 pe această temă, și să caute modalități prin care UE să creeze și să promoveze noi norme internaționale, inclusiv prin includerea unor dispoziții specifice în acordurile comerciale, prin crearea unui mediu propice de tranzacționare digitală pentru întreprinderile din UE și prin eliminarea obstacolelor în țările terțe; |
| --- | --- |

11.

| 12. | invită Comisia să monitorizeze, să analizeze și să trateze, împreună cu partenerii internaționali, la nivel mondial și bilateral, noile obstacole din calea comerțului, inclusiv restricțiile la export și alte denaturări care afectează bunurile esențiale, și să elaboreze criterii comune pentru acordarea subvențiilor axate pe sustenabilitate pentru redresarea în urma pandemiei; invită Comisia să actualizeze acordul OMC privind produsele farmaceutice, analizând totodată posibilitățile pentru o inițiativă plurilaterală mai generală în legătură cu produsele din domeniul sănătății; invită Comisia să se asigure că prevederile de flexibilitate din cadrul Acordului privind aspectele legate de comerț ale drepturilor de proprietate intelectuală (TRIPS) pot fi utilizate în mod optim în cazul produselor medicale de importanță critică și că dispozițiile din acordurile bilaterale semnate de UE nu afectează negativ aceste prevederi de flexibilitate; |
| --- | --- |

12.

Relațiile cu partenerii strategici

| 13. | evidențiază faptul că Statele Unite ale Americii sunt cel mai important partener comercial al UE; observă că, în prezent, relația cu SUA este caracterizată de tensiuni; ia act de acordul cu SUA privind o serie de reduceri tarifare ca de o evoluție pozitivă și îndeamnă Comisia să valorifice această situație pentru a elabora o agendă comercială UE-SUA pozitivă, dincolo de reducerile tarifare, întrucât un acord de cooperare mai extins ar fi deosebit de avantajos, facilitând redresarea economică a ambelor părți și soluționarea aspectelor problematice din domeniul comerțului și examinând noi domenii de cooperare, cum ar fi comerțul, tehnologiile și taxarea activităților digitale, inclusiv în cadrul Organizației pentru Cooperare și Dezvoltare Economică (OCDE); încurajează Comisia să realizeze progrese în ceea ce privește evaluările normative, ceea ce ar aduce beneficii în special IMM-urilor; sprijină cu fermitate cooperarea cu SUA în vederea abordării provocărilor strategice de la nivel mondial; îndeamnă SUA să adere din nou la Acordul de la Paris privind schimbările climatice, pentru a facilita cooperarea dintre UE și SUA în viitor; solicită Statelor Unite să elimine tarifele impuse începând din 2017; ia act de cea mai recentă – și mult așteptată – hotărâre a OMC privind litigiul dintre Airbus și Boeing și evidențiază importanța găsirii unei soluții negociate; |
| --- | --- |

13.

| 14. | solicită realizarea unor progrese ambițioase în negocierile ce vizează încheierea cu China a unui acord cuprinzător privind investițiile, pentru a aborda nevoia stringentă de reciprocitate, inclusiv în ceea ce privește accesul la piața achizițiilor publice, precum și alte probleme nerezolvate legate de condițiile de concurență echitabile, precum practicile de denaturare a pieței ale întreprinderilor de stat din China sau transferurile forțate de tehnologii, cerințele față de întreprinderile mixte și tratamentul nediscriminatoriu; subliniază că este important să se includă un capitol ambițios privind comerțul și dezvoltarea sustenabilă, cu scopul de a proteja drepturile omului, inclusiv standardele de bază ale muncii, de a promova standarde de mediu și de a combate schimbările climatice în conformitate cu Acordul de la Paris; evidențiază importanța relației strategice a UE cu China ca concurent, partener și rival sistemic; invită, prin urmare, statele membre și instituțiile UE să prezinte o poziție comună coerentă; îndeamnă Comisia, în acest sens, să înființeze un Grup operativ special pentru China, după modelul Grupului operativ pentru relațiile cu Regatul Unit, pentru a asigura unitatea și coerența mesajului la toate nivelurile și în toate formatele, cu scopul de a prezenta o politică comună și unificată a UE față de China; subliniază că relațiile UE în domeniul comercial și în materie de investiții impun respectarea deplină a drepturilor omului; își exprimă îngrijorarea profundă cu privire la informațiile relatate privind exploatarea uigurilor în fabricile din China și subliniază că bunurile produse în lagărele de reeducare ar trebui să fie interzise pe piețele UE; invită Comisia să elaboreze un studiu preliminar și o evaluare a impactului pentru a iniția în mod oficial negocierile cu Taiwanul cât mai curând posibil; |
| --- | --- |

14.

| 15. | consideră că, având în vedere contextul pandemiei, ar trebui să se adopte la nivel mondial, în special în ceea ce privește Africa și având în vedere noua strategie a UE privind Africa, noi abordări pentru remodelarea relațiilor economice, comerciale și de schimb, în vederea promovării unui comerț echitabil și etic, bazat pe principiile solidarității, cooperării și coerenței cu politica de dezvoltare a UE; |
| --- | --- |

15.

Chestiuni transversale

| 16. | subliniază că piețele mondiale reprezintă o sursă esențială de creștere pentru IMM-uri; constată totuși că numai 600 000 de IMM-uri exportă bunuri în afara UE; invită Comisia să sprijine IMM-urile prin includerea sistematică în acordurile comerciale și prin asigurarea respectării unor capitole specifice privind IMM-urile, fără a spori sarcina administrativă și normativă, și să sprijine, în strânsă cooperare cu camerele de comerț și agențiile de promovare a comerțului ale statelor membre, utilizarea de către IMM-uri a acestor acorduri; îndeamnă Comisia să trateze problema costurilor suportate de IMM-uri pentru a putea respecta legislația tot mai complexă care afectează comerțul; solicită Comisiei să comunice întreprinderilor într-o etapă cât mai timpurie crearea de noi portaluri de informare sau îmbunătățirea celor deja existente, astfel încât necesitățile de informare ale IMM-urilor să poată fi satisfăcute într-un mod practic; salută, în acest sens, eforturile Comisiei depuse în cadrul strategiei pentru IMM-uri din martie 2020 de a-și spori sprijinul specific pentru IMM-uri; salută lansarea recentă a instrumentului Access2Markets, inclusiv a modulului de autoevaluare privind regulile de origine (ROSA), și invită toate părțile interesate să prezinte observații Comisiei, astfel încât instrumentul să poată fi actualizat în permanență; |
| --- | --- |

16.

| 17. | este convins că, pentru a realiza ODD-urile, a promova buna guvernanță, a îmbunătăți trasabilitatea și responsabilitatea în lanțurile de aprovizionare mondiale, a consolida competitivitatea internațională a UE prin crearea unor condiții de concurență echitabile și pentru a atenua avantajele competitive neloiale ale țărilor terțe, care reprezintă rezultatul unor standarde de protecție mai scăzute, precum și a dumpingului social și de mediu în comerțul internațional, este necesară o legislație privind obligația de diligență transversală la nivelul UE în cadrul lanțurilor de aprovizionare, atât pentru întreprinderile din UE, cât și pentru cele străine care își desfășoară activitatea în cadrul pieței unice; evidențiază necesitatea de a lua în considerare riscul de prejudiciu și dimensiunea întreprinderii, ținând seama, în același timp, de principiul proporționalității; |
| --- | --- |

17.

| 18. | așteaptă cu interes propunerea Comisiei privind un mecanism de ajustare la frontieră a emisiilor de carbon, care să fie pe deplin compatibil cu normele OMC și bazat pe o evaluare a impactului; îndeamnă Comisia să asigure competitivitatea UE, acordând o atenție deosebită costurilor, riscurilor și obiectivelor altor parteneri internaționali, și să propună un mecanism transparent care să poată coexista cu măsurile existente privind relocarea emisiilor de dioxid de carbon, oferind în același timp un cadru juridic stabil și sigur pentru industriile europene; subliniază că în strategia noastră industrială trebuie incluse și alte propuneri similare, pentru a stimula industria să producă produse ecologice și competitive; invită Comisia să vină cu idei, ținând seama, printre altele, de documentul neoficial al Țărilor de Jos și al Franței privind comerțul, efectele sociale și economice și dezvoltarea durabilă; invită Comisia să examineze posibilitatea unei evaluări ex-post a impactului și să revizuiască unele dispoziții pentru a alinia ALS aflate în vigoare la Pactul verde european și să propună noi inițiative care folosesc politica comercială pentru a facilita realizarea obiectivelor noastre ambițioase din domeniul climei, inclusiv o inițiativă nouă în cadrul OMC privind clima și comerțul, care să se bazeze pe mandatul Acordului privind bunurile de mediu și să lărgească domeniul de aplicare, astfel încât să fie inclus comerțul cu servicii ecologice, stimulând astfel dezvoltarea bunurilor ecologice și evitând favorizarea produselor electronice de larg consum; |
| --- | --- |

18.

| 19. | invită Comisia să pună în aplicare, să facă să evolueze și să asigure implementarea efectivă a ALS existente, inclusiv a capitolelor executorii referitoare la comerț și la dezvoltarea sustenabilă (CDD), și să asigure repartizarea beneficiilor către toți; atrage atenția asupra faptului că asigurarea aplicării capitolelor CDD ar putea fi îmbunătățită considerabil prin diverse metode de asigurare a aplicării, iar Comisia ar trebui să analizeze posibilitatea introducerii în ultimă instanță a unui mecanism de sancțiuni; sprijină angajamentul vicepreședintelui executiv al Comisiei, comisarul pentru comerț Dombrovskis, de a propune o revizuire a planului de acțiuni din 15 puncte privind capitolele CDD, implicând în acest proces Parlamentul chiar de la început; invită Comisia să analizeze ideile expuse în documentul neoficial al Țărilor de Jos și al Franței, precum și alte modalități de a spori nivelul de detaliere la asigurarea aplicării acestor capitole; salută angajamentul Comisiei de a conferi respectării Acordului de la Paris privind schimbările climatice un rol esențial în toate acordurilor comerciale viitoare; solicită măsuri complementare, cum ar fi interzicerea importurilor de produse care au legătură cu încălcări grave ale drepturilor omului, precum munca forțată sau munca copiilor; |
| --- | --- |

19.

| 20. | invită Comisia să adopte la timp propunerea pentru noul regulament privind aplicarea unui sistem generalizat de preferințe, eventual în vederea majorării numărului de țări care se angajează să respecte sistemul SGP+; |
| --- | --- |

20.

| 21. | evidențiază importanța abordării, împreună cu principalii parteneri comerciali, a practicilor anticoncurențiale și importanța asigurării unor condiții de concurență echitabile pentru întreprinderi, pentru a crea condițiile necesare redresării în urma pandemiei de COVID-19 și a favoriza tranziția mondială către o economie sustenabilă; invită Comisia să acționeze rapid și să lanseze anchete din timp, imediat după producerea prejudiciului, asigurându-se că practicile comerciale neloiale nu subminează competitivitatea și nivelul de ocupare a forței de muncă al operatorilor economici europeni, ținând seama în special de nevoile specifice ale IMM-urilor; |
| --- | --- |

21.

| 22. | salută numirea recentă a responsabilului cu aplicarea dispozițiilor în materie comercială (CTEO) și consideră că punerea în aplicare consecventă și asigurarea respectării acordurilor UE și OMC, inclusiv a capitolelor CDD din acestea, precum și a legislației comerciale, inclusiv a unor instrumente de apărare comercială (IAC) mai eficace, mai flexibile și cu o capacitate mai mare de răspuns, sunt esențiale pentru ca UE să își mențină credibilitatea și să își păstreze valorile și obiectivul său privind un comerț mai echitabil; solicită noului CTEO să colaboreze cu Parlamentul pentru a garanta că partenerii comerciali își onorează angajamentele premergătoare ratificării pe care și le-au asumat; |
| --- | --- |

22.

| 23. | îndeamnă Comisia să revadă rolul delegațiilor în punerea în practică a agendei comerciale și de cooperare a UE în ceea ce privește coerența politică și să asigure o abordare coordonată care să includă diferitele servicii ale Comisiei (de exemplu misiuni comerciale trans-sectoriale în țări terțe); |
| --- | --- |

23.

| 24. | invită Comisia să faciliteze încheierea tuturor etapelor necesare după efectuarea unor analize riguroase, pentru a completa eventualele lacune din setul de instrumente comerciale și de investiții, inclusiv o nouă propunere legislativă în vederea revizuirii dispozițiilor de blocare a sancțiunilor care încalcă în mod semnificativ suveranitatea teritorială a statelor membre și a introduce un instrument nou pentru a descuraja și a contracara acțiunile de forță întreprinse de țările terțe, cu o evaluarea prealabilă a impactului; |
| --- | --- |

24.

| 25. | solicită ca negocierile privind Instrumentul pentru achiziții publice internaționale (IPI) să evolueze, pentru a asigura o aplicare mai strictă a principiului reciprocității în accesul întreprinderilor din UE la piețele de achiziții publice internaționale, menținând totodată posibilitățile de utilizare a achizițiilor publice ca instrument pentru asigurarea succesului tranziției climatice, în special în țările în curs de dezvoltare, prin intermediul unei noi abordări multilaterale; salută Cartea albă privind subvențiile străine ca pe un instrument suplimentar necesar pentru protecția comerțului și așteaptă o propunere legislativă a Comisiei în ianuarie 2021, prin care întreprinderile din UE să fie protejate de denaturări atât pe piața internă, cât și pe piața mondială, subliniind totodată importanța unei concurențe libere și loiale; invită, de asemenea, toate statele membre să recurgă la toate instrumentele disponibile, inclusiv la Regulamentul (UE) 2019/452 de stabilire a unui cadru pentru examinarea investițiilor străine directe în Uniune, pentru a evalua posibilele investiții și achiziții din perspectiva amenințărilor la adresa securității infrastructurilor critice ale UE, în special în sectoare strategice precum sănătatea, utilitățile, mobilitatea și tehnologiile informației și comunicațiilor, astfel încât să se evite o dependență economică inutilă și prejudiciabilă; |
| --- | --- |

25.

| 26. | salută progresele înregistrate în ceea ce privește negocierile referitoare la tribunalul multilateral pentru investiții (MIC); observă că sistemul jurisdicțional în materie de investiții (ICS) este gândit ca o etapă în vederea realizării MIC; regretă faptul că statele membre avansează extrem de lent în eliminarea tratatelor bilaterale de investiții și îndeamnă Comisia să acționeze acolo unde este necesar, în conformitate cu hotărârea Curții Europene de Justiție în cauza Achmea; solicită Comisiei să își continue activitatea în vederea stabilirii unui cadru pentru protecția și facilitarea investițiilor în interiorul UE; sprijină negocierile aflate în curs cu privire la Tratatul privind Carta energiei, în conformitate cu Pactul verde european, care trebuie să permită realizarea neutralității climatice, al cărei scop este eliminarea treptată a măsurilor de protecție a investițiilor în tehnologiile tradiționale legate de combustibilii fosili; își exprimă îngrijorarea cu privire la soluționarea litigiilor dintre investitori și stat (ISDS) și la numărul de cazuri legate de Tratatul privind Carta energiei; |
| --- | --- |

26.

| 27. | atrage atenția asupra importanței aspectelor de gen; atrage atenția asupra oportunității pe care o oferă ALS încheiate de UE de a promova egalitatea de gen, de a întări poziția economică a femeilor în țările terțe și de a îmbunătăți nivelul de trai al femeilor în toate sectoarele economice vizate de ALS ale UE; constată că femeile beneficiază de mai puțin de două cincimi din avantajele acordurilor de liber schimb în ceea ce privește locurile de muncă create și subliniază că femeile pot fi afectate în mod disproporționat de criza economică actuală; invită Comisia și Consiliul să promoveze și să sprijine includerea unui capitol specific consacrat aspectelor de gen în acordurile comerciale și de investiții ale UE; |
| --- | --- |

27.

| 28. | invită Comisia să asigure o monitorizare a propunerilor formulate de grupurile consultative interne pentru îmbunătățirea politicii noastre comerciale internaționale și invită Comisia și statele membre să comunice în mod mai eficace beneficiile și efectele politicii comerciale a UE pentru toți, să îmbunătățească transparența pentru cetățeni, organizațiile neguvernamentale, sindicate și întreprinderi, mai ales pentru IMM-uri, și sensibilizarea acestora, deoarece este important ca toate părțile interesate să dispună de informații exacte; reamintește, în acest context, importanța drepturilor de care dispune Parlamentul European, consacrate la articolele 207 și 218 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), precum și a dialogului interinstituțional ca modalități de participare la discuțiile aflate în desfășurare și de asigurare a unui final pozitiv; reamintește rolul Parlamentului de colegiuitor în domeniul politicii comerciale și rolul său în monitorizarea negocierilor și a punerii efective în aplicare a acordurilor comerciale, precum și angajamentele asumate de Președinta Comisiei în ceea ce privește sprijinirea rezoluțiilor referitoare la inițiativele legislative adoptate de Parlament în temeiul articolului 225 din TFUE; |
| --- | --- |

28.

o

o o

| 29. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

29.

---

(1)  JO C 101, 16.3.2018, p. 30.

(2)  JO C 369, 11.10.2018, p. 22.

(3)  Texte adoptate, P9_TA(2019)0078.

(4)  Texte adoptate, P9_TA(2020)0212.

(5)  Texte adoptate, P9_TA(2020)0252.

(6)  Texte adoptate, P9_TA(2020)0321.

---

AVIZE

Parlamentul European

Miercuri, 24 noiembrie 2020

| 20.10.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 425/161 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 425/161

---

P9_TA(2020)0310

Numirea Juliei Laffranque în comitetul instituit în temeiul articolului 255 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Decizia Parlamentului European din 24 noiembrie 2020 prin care se propune numirea Juliei Laffranque în cadrul comitetului instituit în conformitate cu articolul 255 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (2020/2238(INS))

(2021/C 425/19)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 255 al doilea paragraf din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 255 al doilea paragraf din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 128 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 128 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere propunerea Comisiei pentru afaceri juridice (B9-0368/2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei pentru afaceri juridice (B9-0368/2020),

| A. | întrucât Julia Laffranque întrunește condițiile prevăzute la articolul 255 al doilea paragraf din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

A.

întrucât Julia Laffranque întrunește condițiile prevăzute la articolul 255 al doilea paragraf din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| 1. | propune ca Julia Laffranque să fie numită în cadrul comitetului; |
| --- | --- |

1.

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta decizie Președintelui Curții de Justiție. |
| --- | --- |

2.

---

III Acte pregătitoare

Parlamentul European

Marți, 23 noiembrie 2020

| 20.10.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 425/162 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 425/162

---

P9_TA(2020)0308

Cooperarea între instanțele statelor membre în domeniul obținerii de probe în materie civilă sau comercială ***II

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 23 noiembrie 2020 referitoare la poziția în primă lectură a Consiliului în vederea adoptării regulamentului Parlamentului European și al Consiliului privind cooperarea între instanțele statelor membre în domeniul obținerii de probe în materie civilă sau comercială (obținerea de probe) (reformare) (09889/2/2020 – C9-0357/2020 – 2018/0203(COD))

(Procedura legislativă ordinară: a doua lectură)

(2021/C 425/20)

Parlamentul European,

| — | având în vedere poziția în primă lectură a Consiliului (09889/2/2020 – C9-0357/2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția în primă lectură a Consiliului (09889/2/2020 – C9-0357/2020),

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 17 octombrie 2018 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 17 octombrie 2018 (1),

| — | având în vedere poziția sa în primă lectură (2) referitoare la propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2018)0378), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția sa în primă lectură (2) referitoare la propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2018)0378),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (7) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (7) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 74 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 74 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere articolul 67 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 67 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea pentru a doua lectură a Comisiei pentru afaceri juridice (A9-0225/2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea pentru a doua lectură a Comisiei pentru afaceri juridice (A9-0225/2020),

| 1. | aprobă poziția Consiliului în primă lectură; |
| --- | --- |

1.

| 2. | constată că actul este adoptat în conformitate cu poziția Consiliului; |
| --- | --- |

2.

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a semna actul împreună cu Președintele Consiliului, în conformitate cu articolul 297 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene; |
| --- | --- |

3.

| 4. | încredințează Secretarului General sarcina de a semna actul, după ce s-a verificat îndeplinirea corespunzătoare a tuturor procedurilor, și de a asigura, în acord cu Secretarul General al Consiliului, publicarea sa în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene; |
| --- | --- |

4.

| 5. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  JO C 62, 15.2.2019, p. 56.

(2)  Texte adoptate, P8_TA(2019)0103.

---

| 20.10.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 425/163 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 425/163

---

P9_TA(2020)0309

Notificarea sau comunicarea în statele membre a actelor judiciare și extrajudiciare în materie civilă sau comercială ***II

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 23 noiembrie 2020 referitoare la poziția în primă lectură a Consiliului în vederea adoptării regulamentului Parlamentului European și al Consiliului privind notificarea sau comunicarea în statele membre a actelor judiciare și extrajudiciare în materie civilă sau comercială (notificarea sau comunicarea actelor) (reformare) (09890/2/2020 – C9-0356/2020 – 2018/0204(COD))

(Procedura legislativă ordinară: a doua lectură)

(2021/C 425/21)

Parlamentul European,

| — | având în vedere poziția în primă lectură a Consiliului (09890/2/2020 – C9-0356/2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția în primă lectură a Consiliului (09890/2/2020 – C9-0356/2020),

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 17 octombrie 2018 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 17 octombrie 2018 (1),

| — | având în vedere poziția sa în primă lectură (2) referitoare la propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2018)0379), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția sa în primă lectură (2) referitoare la propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2018)0379),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (7) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (7) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 74 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 74 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere articolul 67 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 67 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea pentru a doua lectură a Comisiei pentru afaceri juridice (A9-0222/2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea pentru a doua lectură a Comisiei pentru afaceri juridice (A9-0222/2020),

| 1. | aprobă poziția Consiliului în primă lectură; |
| --- | --- |

1.

| 2. | constată că actul este adoptat în conformitate cu poziția Consiliului; |
| --- | --- |

2.

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a semna actul împreună cu Președintele Consiliului, în conformitate cu articolul 297 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene; |
| --- | --- |

3.

| 4. | încredințează Secretarului General sarcina de a semna actul, după ce s-a verificat îndeplinirea corespunzătoare a tuturor procedurilor, și de a asigura, în acord cu Secretarul General al Consiliului, publicarea sa în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene; |
| --- | --- |

4.

| 5. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  JO C 62, 15.2.2019, p. 56.

(2)  Texte adoptate, P8_TA(2019)0104.

---

Miercuri, 24 noiembrie 2020

| 20.10.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 425/164 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 425/164

---

P9_TA(2020)0311

Numirea lui Frank Elderson ca membru al Comitetului executiv al Băncii Centrale Europene

Decizia Parlamentului European din 24 noiembrie 2020 privind recomandarea Consiliului privind numirea unui membru al Comitetului executiv al Băncii Centrale Europene (N9-0055/2020 – C9-0331/2020 – 2020/0805(NLE))

(Procedura de consultare)

(2021/C 425/22)

Parlamentul European,

| — | având în vedere recomandarea Consiliului din 9 octombrie 2020 (N9-0055/2020) (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea Consiliului din 9 octombrie 2020 (N9-0055/2020) (1),

| — | având în vedere articolul 283 alineatul (2) al doilea paragraf din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliul European (C9-0331/2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 283 alineatul (2) al doilea paragraf din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliul European (C9-0331/2020),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 14 martie 2019 referitoare la echilibrul de gen în numirile pentru funcții în domeniul economic și monetar la nivelul UE (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 14 martie 2019 referitoare la echilibrul de gen în numirile pentru funcții în domeniul economic și monetar la nivelul UE (2),

| — | având în vedere decizia sa din 17 septembrie 2019 privind recomandarea Consiliului privind numirea președintei Băncii Centrale Europene (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere decizia sa din 17 septembrie 2019 privind recomandarea Consiliului privind numirea președintei Băncii Centrale Europene (3),

| — | având în vedere deciziile sale din 17 decembrie 2019, referitoare la recomandările Consiliului privind numirile a doi membri ai Comitetului Executiv al Băncii Centrale Europene (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere deciziile sale din 17 decembrie 2019, referitoare la recomandările Consiliului privind numirile a doi membri ai Comitetului Executiv al Băncii Centrale Europene (4),

| — | având în vedere articolul 130 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 130 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A9-0218/2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A9-0218/2020),

| A. | întrucât, prin scrisoarea din 14 octombrie 2020, Consiliul European s-a consultat cu Parlamentul European cu privire la numirea lui Frank Elderson ca membru al Comitetului executiv al Băncii Centrale Europene pentru un mandat de opt ani începând de la 15 decembrie 2020; |
| --- | --- |

A.

întrucât, prin scrisoarea din 14 octombrie 2020, Consiliul European s-a consultat cu Parlamentul European cu privire la numirea lui Frank Elderson ca membru al Comitetului executiv al Băncii Centrale Europene pentru un mandat de opt ani începând de la 15 decembrie 2020;

| B. | întrucât Comisia sa pentru afaceri economice și monetare a evaluat calificările candidatului propus, în special în ceea ce privește condițiile prevăzute la articolul 283 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și, astfel cum decurge din articolul 130 din tratat, imperativul independenței totale a BCE; întrucât, în cadrul acestei evaluări, comisia a primit din partea candidatului un curriculum vitae, precum și răspunsurile sale la întrebările scrise care i-au fost adresate; |
| --- | --- |

B.

întrucât Comisia sa pentru afaceri economice și monetare a evaluat calificările candidatului propus, în special în ceea ce privește condițiile prevăzute la articolul 283 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și, astfel cum decurge din articolul 130 din tratat, imperativul independenței totale a BCE; întrucât, în cadrul acestei evaluări, comisia a primit din partea candidatului un curriculum vitae, precum și răspunsurile sale la întrebările scrise care i-au fost adresate;

| C. | întrucât comisia a organizat apoi, la 9 noiembrie 2020, o audiere a candidatului, în timpul căreia acesta a făcut o declarație introductivă și apoi a răspuns la întrebările adresate de membrii comisiei; |
| --- | --- |

C.

întrucât comisia a organizat apoi, la 9 noiembrie 2020, o audiere a candidatului, în timpul căreia acesta a făcut o declarație introductivă și apoi a răspuns la întrebările adresate de membrii comisiei;

| D. | întrucât Consiliul guvernatorilor Băncii Centrale Europene este constituit din membrii Comitetului executiv al Băncii Centrale Europene și din cei 19 guvernatori ai băncilor centrale naționale ale statelor membre a căror monedă este euro; întrucât, în prezent, toți guvernatorii sunt bărbați; |
| --- | --- |

D.

întrucât Consiliul guvernatorilor Băncii Centrale Europene este constituit din membrii Comitetului executiv al Băncii Centrale Europene și din cei 19 guvernatori ai băncilor centrale naționale ale statelor membre a căror monedă este euro; întrucât, în prezent, toți guvernatorii sunt bărbați;

| E. | întrucât Parlamentul și-a exprimat în repetate rânduri nemulțumirea față de procedura de numire a membrilor Comitetului executiv al Băncii Centrale Europene și a cerut ca procedurile să fie îmbunătățite în această privință; întrucât Parlamentul a cerut să i se transmită, cu promptitudine, o listă scurtă de cel puțin două nume care să cuprindă și femei; |
| --- | --- |

E.

întrucât Parlamentul și-a exprimat în repetate rânduri nemulțumirea față de procedura de numire a membrilor Comitetului executiv al Băncii Centrale Europene și a cerut ca procedurile să fie îmbunătățite în această privință; întrucât Parlamentul a cerut să i se transmită, cu promptitudine, o listă scurtă de cel puțin două nume care să cuprindă și femei;

| F. | întrucât, la 17 septembrie 2019, Parlamentul a emis un aviz favorabil față de recomandarea Consiliului de a o numi pe Christine Lagarde în funcția de președintă a Băncii Centrale Europene, prima femeie care ocupă această funcție; |
| --- | --- |

F.

întrucât, la 17 septembrie 2019, Parlamentul a emis un aviz favorabil față de recomandarea Consiliului de a o numi pe Christine Lagarde în funcția de președintă a Băncii Centrale Europene, prima femeie care ocupă această funcție;

| G. | întrucât, la 17 decembrie 2019, Parlamentul a emis avize favorabile privind recomandările Consiliului de a-i numi pe Fabio Panetta și pe Isabel Schnabel ca membri ai Comitetului executiv al Băncii Centrale Europene; |
| --- | --- |

G.

întrucât, la 17 decembrie 2019, Parlamentul a emis avize favorabile privind recomandările Consiliului de a-i numi pe Fabio Panetta și pe Isabel Schnabel ca membri ai Comitetului executiv al Băncii Centrale Europene;

| H. | întrucât femeile sunt în continuare subreprezentate în Consiliul guvernatorilor Băncii Centrale Europene; întrucât Parlamentul regretă că statele membre nu au luat în serios această solicitare și întrucât solicită instituțiilor naționale și ale UE să se străduiască mai mult să asigure echilibrul de gen la următoarele numiri; |
| --- | --- |

H.

întrucât femeile sunt în continuare subreprezentate în Consiliul guvernatorilor Băncii Centrale Europene; întrucât Parlamentul regretă că statele membre nu au luat în serios această solicitare și întrucât solicită instituțiilor naționale și ale UE să se străduiască mai mult să asigure echilibrul de gen la următoarele numiri;

| I. | întrucât toate instituțiile și organismele naționale și ale UE ar trebui să pună în aplicare măsuri concrete pentru a asigura echilibrul de gen, |
| --- | --- |

I.

| 1. | emite un aviz favorabil privind recomandarea Consiliului de a-l numi pe Frank Elderson ca membru al Comitetului executiv al Băncii Centrale Europene; |
| --- | --- |

1.

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta decizie Consiliului European, Consiliului, precum și guvernelor statelor membre. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  JO C 338, 12.10.2020, p. 2.

(2)  Texte adoptate, P8_TA(2019)0211.

(3)  Texte adoptate, P9_TA(2019)0008.

(4)  Texte adoptate, P9_TA(2019)0093 și texte adoptate, P9_TA(2019)0094.

---

| 20.10.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 425/166 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 425/166

---

P9_TA(2020)0312

Mobilizarea Fondului de solidaritate al Uniunii Europene: furnizarea de asistență Croației și Poloniei în legătură cu o catastrofă naturală și efectuarea unor plăți în avans către Croația, Germania, Grecia, Ungaria, Irlanda, Portugalia și Spania în legătură cu o situație de urgență de sănătate publică

Rezoluția Parlamentului European din 24 noiembrie 2020 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea Fondului de solidaritate al Uniunii Europene în vederea furnizării de asistență Croației și Poloniei în legătură cu o catastrofă naturală și a efectuării unor plăți în avans către Croația, Germania, Grecia, Ungaria, Irlanda, Portugalia și Spania în legătură cu o situație de urgență de sănătate publică (COM(2020)0960 – C9-0318/2020 – 2020/0299(BUD))

(2021/C 425/23)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2020)0960 – C9-0318/2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2020)0960 – C9-0318/2020),

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 2012/2002 al Consiliului din 11 noiembrie 2002 de instituire a Fondului de solidaritate al Uniunii Europene (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 2012/2002 al Consiliului din 11 noiembrie 2002 de instituire a Fondului de solidaritate al Uniunii Europene (1),

| — | având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1311/2013 al Consiliului din 2 decembrie 2013 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2014-2020 (2), în special articolul 10, |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1311/2013 al Consiliului din 2 decembrie 2013 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2014-2020 (2), în special articolul 10,

| — | având în vedere Acordul interinstituțional din 2 decembrie 2013 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară (3), în special punctul 11, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul interinstituțional din 2 decembrie 2013 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară (3), în special punctul 11,

| — | având în vedere scrisoarea Comisiei pentru dezvoltare regională, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisoarea Comisiei pentru dezvoltare regională,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A9-0221/2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A9-0221/2020),

| 1. | salută decizia ca simbol de solidaritate a Uniunii cu cetățenii și regiunile Uniunii afectate de catastrofe naturale și de urgența majoră de sănătate publică provocată de pandemia de COVID-19 la începutul anului 2020; |
| --- | --- |

1.

| 2. | subliniază nevoia urgentă de alocare a asistenței financiare prin intermediul Fondului de solidaritate al Uniunii Europene către regiunile afectate; |
| --- | --- |

2.

| 3. | aprobă decizia anexată la prezenta rezoluție; |
| --- | --- |

3.

| 4. | încredințează Președintelui sarcina de a semna această decizie împreună cu Președintele Consiliului și de a asigura publicarea sa în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene; |
| --- | --- |

4.

| 5. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție, împreună cu anexa, Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  JO L 311, 14.11.2002, p. 3.

(2)  JO L 347, 20.12.2013, p. 884.

(3)  JO C 373, 20.12.2013, p. 1.

---

ANEXĂ

DECIZIE A PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI A CONSILIULUI

privind mobilizarea Fondului de solidaritate al Uniunii Europene în vederea furnizării de asistență Croației și Poloniei în legătură cu o catastrofă naturală și a efectuării unor plăți în avans către Croația, Germania, Grecia, Ungaria, Irlanda, Portugalia și Spania în legătură cu o situație de urgență de sănătate publică

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Decizia (UE) 2021/75.)

---

| 20.10.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 425/168 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 425/168

---

P9_TA(2020)0313

Proiectul de buget rectificativ nr. 9 la bugetul general pe 2020: asistență pentru Croația, Polonia, Germania, Grecia, Ungaria, Irlanda, Portugalia și Spania

Rezoluția Parlamentului European din 24 noiembrie 2020 referitoare la poziția Consiliului privind proiectul de buget rectificativ nr. 9/2020 al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2020 care însoțește propunerea de mobilizare a Fondului de solidaritate al Uniunii Europene în vederea furnizării de asistență Croației și Poloniei în legătură cu unele dezastre naturale și a efectuării unor plăți în avans către Croația, Germania, Grecia, Ungaria, Irlanda, Portugalia și Spania în legătură cu o situație de urgență de sănătate publică (12522/2020 – C9-0341/2020 – 2020/0297(BUD))

(2021/C 425/24)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 314 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 314 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 106a din Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 106a din Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice,

| — | având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 iulie 2018 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii, de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1296/2013, (UE) nr. 1301/2013, (UE) nr. 1303/2013, (UE) nr. 1304/2013, (UE) nr. 1309/2013, (UE) nr. 1316/2013, (UE) nr. 223/2014, (UE) nr. 283/2014 și a Deciziei nr. 541/2014/UE și de abrogare a Regulamentului (UE, Euratom) nr. 966/2012 (1), în special articolul 44, |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 iulie 2018 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii, de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1296/2013, (UE) nr. 1301/2013, (UE) nr. 1303/2013, (UE) nr. 1304/2013, (UE) nr. 1309/2013, (UE) nr. 1316/2013, (UE) nr. 223/2014, (UE) nr. 283/2014 și a Deciziei nr. 541/2014/UE și de abrogare a Regulamentului (UE, Euratom) nr. 966/2012 (1), în special articolul 44,

| — | având în vedere bugetul general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2020, adoptat definitiv la 27 noiembrie 2019 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere bugetul general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2020, adoptat definitiv la 27 noiembrie 2019 (2),

| — | având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1311/2013 al Consiliului din 2 decembrie 2013 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2014-2020 (3) („Regulamentul privind CFM”), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1311/2013 al Consiliului din 2 decembrie 2013 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2014-2020 (3) („Regulamentul privind CFM”),

| — | având în vedere Acordul interinstituțional din 2 decembrie 2013 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul interinstituțional din 2 decembrie 2013 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară (4),

| — | având în vedere Decizia 2014/335/UE, Euratom a Consiliului din 26 mai 2014 privind sistemul de resurse proprii ale Uniunii Europene (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia 2014/335/UE, Euratom a Consiliului din 26 mai 2014 privind sistemul de resurse proprii ale Uniunii Europene (5),

| — | având în vedere proiectul de buget rectificativ nr. 9/2020 adoptat de Comisie la 9 octombrie 2020 (COM(2020)0961), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de buget rectificativ nr. 9/2020 adoptat de Comisie la 9 octombrie 2020 (COM(2020)0961),

| — | având în vedere poziția privind proiectul de buget rectificativ nr. 9/2020 adoptată de Consiliu la 30 octombrie 2020 și transmisă Parlamentului European la 3 noiembrie 2020 (12522/2020 – C9-0341/2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția privind proiectul de buget rectificativ nr. 9/2020 adoptată de Consiliu la 30 octombrie 2020 și transmisă Parlamentului European la 3 noiembrie 2020 (12522/2020 – C9-0341/2020),

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului privind mobilizarea Fondului de solidaritate al Uniunii Europene în vederea furnizării de asistență Croației și Poloniei în legătură cu o catastrofă naturală și a efectuării unor plăți în avans către Croația, Germania, Grecia, Ungaria, Irlanda, Portugalia și Spania în legătură cu o situație de urgență de sănătate publică (COM(2020)0960), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului privind mobilizarea Fondului de solidaritate al Uniunii Europene în vederea furnizării de asistență Croației și Poloniei în legătură cu o catastrofă naturală și a efectuării unor plăți în avans către Croația, Germania, Grecia, Ungaria, Irlanda, Portugalia și Spania în legătură cu o situație de urgență de sănătate publică (COM(2020)0960),

| — | având în vedere articolele 94 și 96 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 94 și 96 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A9-0223/2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A9-0223/2020),

| A. | întrucât proiectul de buget rectificativ nr. 9/2020 cuprinde propunerea de mobilizare a Fondului de solidaritate al Uniunii Europene în vederea furnizării de asistență Croației și Poloniei în urma catastrofelor naturale care au avut loc în statele membre respective în cursul anului 2020, precum și a efectuării unor plăți în avans către șapte state membre, și anume Croația, Germania, Grecia, Ungaria, Irlanda, Portugalia, Spania, ca răspuns la situația de urgență de sănătate publică de importanță majoră cauzată de epidemia de COVID-19 la începutul anului 2020; |
| --- | --- |

A.

întrucât proiectul de buget rectificativ nr. 9/2020 cuprinde propunerea de mobilizare a Fondului de solidaritate al Uniunii Europene în vederea furnizării de asistență Croației și Poloniei în urma catastrofelor naturale care au avut loc în statele membre respective în cursul anului 2020, precum și a efectuării unor plăți în avans către șapte state membre, și anume Croația, Germania, Grecia, Ungaria, Irlanda, Portugalia, Spania, ca răspuns la situația de urgență de sănătate publică de importanță majoră cauzată de epidemia de COVID-19 la începutul anului 2020;

| B. | întrucât, în consecință, Comisia propune modificarea bugetului pe 2020 și majorarea alocării pentru linia bugetară 13 06 01 „Acordarea de asistență statelor membre în cazul unor catastrofe naturale majore cu repercusiuni grave asupra condițiilor de trai, a mediului natural sau a economiei” cu 823 548 633 EUR, atât în credite de angajament, cât și în credite de plată; |
| --- | --- |

B.

întrucât, în consecință, Comisia propune modificarea bugetului pe 2020 și majorarea alocării pentru linia bugetară 13 06 01 „Acordarea de asistență statelor membre în cazul unor catastrofe naturale majore cu repercusiuni grave asupra condițiilor de trai, a mediului natural sau a economiei” cu 823 548 633 EUR, atât în credite de angajament, cât și în credite de plată;

| C. | întrucât Croația a solicitat plata unui avans, astfel cum se prevede la articolul 4a din Regulamentul (CE) nr. 2012/2002 (6), iar la 10 august 2020 Comisia a acordat un avans echivalent cu 88 951 877 EUR din contribuția financiară anticipată a Uniunii; întrucât, cum creditele pentru plățile în avans disponibile inițial în bugetul pe 2020 sunt deja consumate integral, Comisia propune mobilizarea resurselor suplimentare necesare în limita plafonului anual stabilit pentru Fondul de solidaritate al Uniunii Europene; |
| --- | --- |

C.

întrucât Croația a solicitat plata unui avans, astfel cum se prevede la articolul 4a din Regulamentul (CE) nr. 2012/2002 (6), iar la 10 august 2020 Comisia a acordat un avans echivalent cu 88 951 877 EUR din contribuția financiară anticipată a Uniunii; întrucât, cum creditele pentru plățile în avans disponibile inițial în bugetul pe 2020 sunt deja consumate integral, Comisia propune mobilizarea resurselor suplimentare necesare în limita plafonului anual stabilit pentru Fondul de solidaritate al Uniunii Europene;

| D. | întrucât proiectul de buget rectificativ nr. 9/2020 propune înscrierea sumei de 734 596 756 EUR în bugetul pe 2020, atât sub formă de angajamente, cât și sub formă de plăți, după deducerea avansului de 88 951 877 EUR deja plătit Croației; |
| --- | --- |

D.

întrucât proiectul de buget rectificativ nr. 9/2020 propune înscrierea sumei de 734 596 756 EUR în bugetul pe 2020, atât sub formă de angajamente, cât și sub formă de plăți, după deducerea avansului de 88 951 877 EUR deja plătit Croației;

| E. | întrucât Fondul de solidaritate al Uniunii Europene este un instrument special, astfel cum sunt definite aceste instrumente în Regulamentul privind CFM, iar creditele de angajament și de plată corespunzătoare trebuie înscrise în buget în afara plafoanelor corespunzătoare prevăzute în CFM, |
| --- | --- |

E.

întrucât Fondul de solidaritate al Uniunii Europene este un instrument special, astfel cum sunt definite aceste instrumente în Regulamentul privind CFM, iar creditele de angajament și de plată corespunzătoare trebuie înscrise în buget în afara plafoanelor corespunzătoare prevăzute în CFM,

| 1. | ia act de proiectul de buget rectificativ nr. 9/2020 prezentat de Comisie; |
| --- | --- |

1.

| 2. | aprobă poziția Consiliului privind proiectul de buget rectificativ nr. 9/2020; |
| --- | --- |

2.

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a constata adoptarea definitivă a bugetului rectificativ nr. 8/2020 și de a asigura publicarea acestuia în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene; |
| --- | --- |

3.

| 4. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  JO L 193, 30.7.2018, p. 1.

(2)  JO L 57, 27.2.2020.

(3)  JO L 347, 20.12.2013, p. 884.

(4)  JO C 373, 20.12.2013, p. 1.

(5)  JO L 168, 7.6.2014, p. 105.

(6)  Regulamentul (CE) nr. 2012/2002 al Consiliului din 11 noiembrie 2002 de instituire a Fondului de Solidaritate al Uniunii Europene (JO L 311, 14.11.2002, p. 3).

---

| 20.10.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 425/170 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 425/170

---

P9_TA(2020)0316

Acțiunile de reprezentare pentru protecția intereselor colective ale consumatorilor ***II

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 24 noiembrie 2020 referitoare la poziția Consiliului în primă lectură în vederea adoptării unei Directive a Parlamentului European și a Consiliului privind acțiunile de reprezentare pentru protecția intereselor colective ale consumatorilor și de abrogare a Directivei 2009/22/CE (09573/1/2020 – C9-0355/2020 – 2018/0089(COD))

(Procedura legislativă ordinară: a doua lectură)

(2021/C 425/25)

Parlamentul European,

| — | având în vedere poziția în primă lectură a Consiliului (09573/1/2020 – C9-0355/2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția în primă lectură a Consiliului (09573/1/2020 – C9-0355/2020),

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 20 septembrie 2018 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 20 septembrie 2018 (1),

| — | având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 10 octombrie 2018 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 10 octombrie 2018 (2),

| — | având în vedere poziția sa în primă lectură (3) referitoare la propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2018)0184), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția sa în primă lectură (3) referitoare la propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2018)0184),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (7) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (7) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 74 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 74 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere articolul 67 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 67 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea pentru a doua lectură a Comisiei pentru afaceri juridice (A9-0224/2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea pentru a doua lectură a Comisiei pentru afaceri juridice (A9-0224/2020),

| 1. | aprobă poziția Consiliului în primă lectură; |
| --- | --- |

1.

| 2. | constată că actul este adoptat în conformitate cu poziția Consiliului; |
| --- | --- |

2.

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a semna actul împreună cu Președintele Consiliului, în conformitate cu articolul 297 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene; |
| --- | --- |

3.

| 4. | încredințează Secretarului General sarcina de a semna actul, după ce s-a verificat îndeplinirea corespunzătoare a tuturor procedurilor, și de a asigura, în acord cu Secretarul General al Consiliului, publicarea sa în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene; |
| --- | --- |

4.

| 5. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  JO C 440, 6.12.2018, p. 66.

(2)  JO C 461, 21.12.2018, p. 232.

(3)  Texte adoptate, P8_TA(2019)0222.

---

Joi, 25 noiembrie 2020

| 20.10.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 425/171 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 425/171

---

P9_TA(2020)0317

Piețele instrumentelor financiare: modificări privind cerințele în materie de informații, guvernanța produselor și limitele pozițiilor pentru a contribui la redresarea în urma pandemiei de COVID-19 ***I

Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 25 noiembrie 2020 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2014/65/UE în ceea ce privește cerințele în materie de informații, guvernanța produselor și limitele pozițiilor pentru a contribui la redresarea economică în urma pandemiei de COVID-19 (COM(2020)0280 – C9-0210/2020 – 2020/0152(COD)) (1)

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

Amendamentul 9, în lipsa unor indicații contrare

(2021/C 425/26)

AMENDAMENTELE PARLAMENTULUI EUROPEAN (*1)

la propunerea Comisiei

DIRECTIVĂ A PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI A CONSILIULUI

de modificare a Directivei 2014/65/UE în ceea ce privește cerințele în materie de informații, guvernanța produselor și limitele pozițiilor pentru a contribui la redresarea economică în urma pandemiei de COVID-19

(Text cu relevanță pentru SEE)

PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 53 alineatul (1),

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

după transmiterea proiectului de act legislativ parlamentelor naționale,

hotărând în conformitate cu procedura legislativă ordinară,

întrucât:

| (1) | Pandemia de COVID-19 afectează grav persoanele, întreprinderile, sistemele de sănătate, economiile
  și sistemele financiare
  ale statelor membre. Comisia, în comunicarea sa către Parlamentul European, Consiliul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor din 27 mai 2020, intitulată „Acum este momentul Europei: să reparăm prejudiciile aduse de criză și să pregătim viitorul pentru noua generație” (2) a subliniat faptul că lichiditatea și accesul la finanțare vor reprezenta o provocare continuă în lunile următoare. Prin urmare, este esențial să se sprijine redresarea în urma șocului economic grav cauzat de pandemia de COVID-19
  reducând birocrația
  prin introducerea unor modificări specifice
  limitate
  ale actelor legislative financiare existente.
  Așadar, scopul general al modificărilor ar trebui să fie acela de a elimina birocrația inutilă și de a face excepții temporare considerate eficace în vederea diminuării turbulențelor economice. Modificările ar trebui să evite schimbările care determină mai multe presiuni asupra sectorului și să lase soluționarea aspectelor legislative complexe pentru revizuirea planificată a MiFID II.
  Acest pachet de măsuri este adoptat cu titlul „Pachetul de măsuri de redresare a piețelor de capital”. |
| --- | --- |

(1)

Pandemia de COVID-19 afectează grav persoanele, întreprinderile, sistemele de sănătate, economiile
  și sistemele financiare
  ale statelor membre. Comisia, în comunicarea sa către Parlamentul European, Consiliul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor din 27 mai 2020, intitulată „Acum este momentul Europei: să reparăm prejudiciile aduse de criză și să pregătim viitorul pentru noua generație” (2) a subliniat faptul că lichiditatea și accesul la finanțare vor reprezenta o provocare continuă în lunile următoare. Prin urmare, este esențial să se sprijine redresarea în urma șocului economic grav cauzat de pandemia de COVID-19
  reducând birocrația
  prin introducerea unor modificări specifice
  limitate
  ale actelor legislative financiare existente.
  Așadar, scopul general al modificărilor ar trebui să fie acela de a elimina birocrația inutilă și de a face excepții temporare considerate eficace în vederea diminuării turbulențelor economice. Modificările ar trebui să evite schimbările care determină mai multe presiuni asupra sectorului și să lase soluționarea aspectelor legislative complexe pentru revizuirea planificată a MiFID II.
  Acest pachet de măsuri este adoptat cu titlul „Pachetul de măsuri de redresare a piețelor de capital”.

| (2) | Directiva 2014/65/UE a Parlamentului European și a Consiliului (3) privind piețele instrumentelor financiare a fost adoptată în 2014 ca răspuns la criza financiară din perioada 2007-2008. Această directivă a consolidat în mod substanțial sistemul financiar din Uniune și a garantat un nivel ridicat de protecție a investitorilor în întreaga Uniune. Ar
  putea
  să se aibă în vedere depunerea unor eforturi suplimentare în vederea reducerii complexității reglementărilor și a costurilor de conformare ale firmelor de investiții, precum și în vederea eliminării denaturării concurenței
  , cu condiția ca, în același timp, să se țină seama suficient de protecția investitorilor
  . |
| --- | --- |

(2)

Directiva 2014/65/UE a Parlamentului European și a Consiliului (3) privind piețele instrumentelor financiare a fost adoptată în 2014 ca răspuns la criza financiară din perioada 2007-2008. Această directivă a consolidat în mod substanțial sistemul financiar din Uniune și a garantat un nivel ridicat de protecție a investitorilor în întreaga Uniune. Ar
  putea
  să se aibă în vedere depunerea unor eforturi suplimentare în vederea reducerii complexității reglementărilor și a costurilor de conformare ale firmelor de investiții, precum și în vederea eliminării denaturării concurenței
  , cu condiția ca, în același timp, să se țină seama suficient de protecția investitorilor
  .

| (3) | În ceea ce privește cerințele menite să asigure protecția investitorilor, Directiva 2014/65/UE nu și-a îndeplinit pe deplin obiectivul de a adapta măsuri care să țină seama în mod suficient de particularitățile fiecărei categorii de investitori (clienți de retail, clienți profesionali și contrapărți eligibile). Unele dintre aceste cerințe nu au sporit întotdeauna protecția investitorilor, ci, uneori, au împiedicat buna executare a deciziilor de investiții.
  Pentru a spori și mai mult protecția investitorilor, este esențial ca nivelul de îndatorare al investitorilor de retail să fie luat în considerare în cadrul evaluării adecvării, în special având în vedere nivelul în creștere al îndatorării consumatorilor din cauza pandemiei de COVID-19. În plus, anumite
  cerințe din
  Directiva 2014/65/UE ar putea fi modificate
  pentru a facilita furnizarea de servicii de investiții și desfășurarea activităților de investiții
  , cu condiția ca modificarea să se efectueze într-o manieră echilibrată, care să protejeze pe deplin investitorii
  . |
| --- | --- |

(3)

În ceea ce privește cerințele menite să asigure protecția investitorilor, Directiva 2014/65/UE nu și-a îndeplinit pe deplin obiectivul de a adapta măsuri care să țină seama în mod suficient de particularitățile fiecărei categorii de investitori (clienți de retail, clienți profesionali și contrapărți eligibile). Unele dintre aceste cerințe nu au sporit întotdeauna protecția investitorilor, ci, uneori, au împiedicat buna executare a deciziilor de investiții.
  Pentru a spori și mai mult protecția investitorilor, este esențial ca nivelul de îndatorare al investitorilor de retail să fie luat în considerare în cadrul evaluării adecvării, în special având în vedere nivelul în creștere al îndatorării consumatorilor din cauza pandemiei de COVID-19. În plus, anumite
  cerințe din
  Directiva 2014/65/UE ar putea fi modificate
  pentru a facilita furnizarea de servicii de investiții și desfășurarea activităților de investiții
  , cu condiția ca modificarea să se efectueze într-o manieră echilibrată, care să protejeze pe deplin investitorii
  .

| (4) | Cerințele privind guvernanța produselor pot restricționa vânzarea de obligațiuni corporative. Obligațiunile corporative cu o clauză de tip make-whole (cu plată integrală) sunt considerate, în general, produse sigure și simple, eligibile pentru clienții de retail. O astfel de clauză de tip make-whole (cu plată integrală) protejează investitorii împotriva pierderilor în cazul în care emitentul optează pentru răscumpărarea anticipată a obligațiunii prin asigurarea faptului că investitorii primesc o plată egală cu valoarea actualizată netă a cupoanelor pe care ar fi primit-o în cazul în care obligațiunea nu ar fi fost răscumpărată. Prin urmare, cerințele de guvernanță a produselor nu ar trebui să se mai aplice în cazul obligațiunilor corporative cu astfel de clauze de tip make-whole (cu plată integrală). |
| --- | --- |

(4)

Cerințele privind guvernanța produselor pot restricționa vânzarea de obligațiuni corporative. Obligațiunile corporative cu o clauză de tip make-whole (cu plată integrală) sunt considerate, în general, produse sigure și simple, eligibile pentru clienții de retail. O astfel de clauză de tip make-whole (cu plată integrală) protejează investitorii împotriva pierderilor în cazul în care emitentul optează pentru răscumpărarea anticipată a obligațiunii prin asigurarea faptului că investitorii primesc o plată egală cu valoarea actualizată netă a cupoanelor pe care ar fi primit-o în cazul în care obligațiunea nu ar fi fost răscumpărată. Prin urmare, cerințele de guvernanță a produselor nu ar trebui să se mai aplice în cazul obligațiunilor corporative cu astfel de clauze de tip make-whole (cu plată integrală).

| (5) | Cererea de contribuții, lansată de Autoritatea Europeană pentru Valori Mobiliare și Piețe (ESMA), privind impactul cerințelor de prezentare a informațiilor privind costurile și cheltuielile în conformitate cu Directiva 2014/65/UE și consultarea publică inițiată de Comisie au confirmat că informațiile standardizate și obligatorii privind costurile nu le sunt necesare clienților profesionali și contrapărților eligibile, întrucât aceștia primesc deja informațiile necesare atunci când negociază cu furnizorul lor de servicii. Aceste informații sunt adaptate la nevoile lor și sunt adesea mai detaliate. Contrapărțile eligibile și clienții profesionali ar trebui, prin urmare, să fie exceptați de la aplicarea acestor cerințe de informare cu privire la costuri și cheltuieli, mai puțin în legătură cu serviciile de consultanță de investiții și de administrare a portofoliului, deoarece clienții profesionali implicați în relații de administrare a portofoliului sau de consultanță de investiții nu dețin în mod necesar competențe și cunoștințe de specialitate suficiente pentru a fi exceptați de la prezentarea informațiilor privind costurile și cheltuielile. |
| --- | --- |

(5)

Cererea de contribuții, lansată de Autoritatea Europeană pentru Valori Mobiliare și Piețe (ESMA), privind impactul cerințelor de prezentare a informațiilor privind costurile și cheltuielile în conformitate cu Directiva 2014/65/UE și consultarea publică inițiată de Comisie au confirmat că informațiile standardizate și obligatorii privind costurile nu le sunt necesare clienților profesionali și contrapărților eligibile, întrucât aceștia primesc deja informațiile necesare atunci când negociază cu furnizorul lor de servicii. Aceste informații sunt adaptate la nevoile lor și sunt adesea mai detaliate. Contrapărțile eligibile și clienții profesionali ar trebui, prin urmare, să fie exceptați de la aplicarea acestor cerințe de informare cu privire la costuri și cheltuieli, mai puțin în legătură cu serviciile de consultanță de investiții și de administrare a portofoliului, deoarece clienții profesionali implicați în relații de administrare a portofoliului sau de consultanță de investiții nu dețin în mod necesar competențe și cunoștințe de specialitate suficiente pentru a fi exceptați de la prezentarea informațiilor privind costurile și cheltuielile.

| (6) | În prezent, în cazul unor relații continue cu clienții, firmele de investiții sunt obligate să efectueze o analiză a costurilor și a beneficiilor în legătură cu anumite activități din cadrul portofoliului care implică o realocare a instrumentelor financiare. Astfel, firmele de investiții trebuie să obțină informațiile necesare de la client și să poată demonstra că beneficiile unei astfel de realocări sunt mai mari decât costurile aferente. Deoarece această procedură impune sarcini excesive asupra clienților profesionali, care au tendința de a realoca instrumente financiare frecvent, aceștia ar trebui exceptați de la îndeplinirea acestei cerințe, menținându-se însă posibilitatea de a opta pentru aplicarea ei. Ținând cont de faptul că este necesar un nivel mai ridicat de protecție în cazul clienților de retail, această opțiune ar trebui limitată la clienții profesionali. |
| --- | --- |

(6)

În prezent, în cazul unor relații continue cu clienții, firmele de investiții sunt obligate să efectueze o analiză a costurilor și a beneficiilor în legătură cu anumite activități din cadrul portofoliului care implică o realocare a instrumentelor financiare. Astfel, firmele de investiții trebuie să obțină informațiile necesare de la client și să poată demonstra că beneficiile unei astfel de realocări sunt mai mari decât costurile aferente. Deoarece această procedură impune sarcini excesive asupra clienților profesionali, care au tendința de a realoca instrumente financiare frecvent, aceștia ar trebui exceptați de la îndeplinirea acestei cerințe, menținându-se însă posibilitatea de a opta pentru aplicarea ei. Ținând cont de faptul că este necesar un nivel mai ridicat de protecție în cazul clienților de retail, această opțiune ar trebui limitată la clienții profesionali.

| (7) | Clienții care au o relație continuă cu o firmă de investiții primesc rapoarte obligatorii privind serviciile periodic sau în funcție de o serie de factori care impun acest lucru. Nici firmele de investiții și nici clienții profesionali nu consideră că aceste rapoarte privind serviciile sunt utile. Aceste rapoarte s-au dovedit inutile mai ales pentru clienții profesionali de pe piețe extrem de volatile, deoarece rapoartele sunt furnizate des și în număr foarte mare. Clienții profesionali reacționează adesea la rapoartele privind serviciile fie prin faptul că nu citesc aceste rapoarte, fie prin luarea unor decizii de investiții rapide în detrimentul unei strategii de investiții pe termen lung. Prin urmare, contrapărțile eligibile nu ar mai trebui să primească astfel de rapoarte privind serviciile. Totuși, clienții profesionali ar trebui să aibă posibilitatea de a opta pentru primirea rapoartelor privind serviciile. |
| --- | --- |

(7)

Clienții care au o relație continuă cu o firmă de investiții primesc rapoarte obligatorii privind serviciile periodic sau în funcție de o serie de factori care impun acest lucru. Nici firmele de investiții și nici clienții profesionali nu consideră că aceste rapoarte privind serviciile sunt utile. Aceste rapoarte s-au dovedit inutile mai ales pentru clienții profesionali de pe piețe extrem de volatile, deoarece rapoartele sunt furnizate des și în număr foarte mare. Clienții profesionali reacționează adesea la rapoartele privind serviciile fie prin faptul că nu citesc aceste rapoarte, fie prin luarea unor decizii de investiții rapide în detrimentul unei strategii de investiții pe termen lung. Prin urmare, contrapărțile eligibile nu ar mai trebui să primească astfel de rapoarte privind serviciile. Totuși, clienții profesionali ar trebui să aibă posibilitatea de a opta pentru primirea rapoartelor privind serviciile.

| (8) | Directiva 2014/65/UE a introdus cerințe de raportare cu privire la modul de executare a ordinelor în condițiile cele mai favorabile pentru client. Aceste rapoarte tehnice conțin un volum mare de informații cantitative detaliate privind locul de executare, instrumentul financiar, prețul, costurile și probabilitatea de executare. Ele sunt rareori citite de investitori, după cum reiese din numărul foarte mic de descărcări de pe site-urile web ale firmelor de investiții. Întrucât rapoartele respective nu permit investitorilor să facă vreo comparație semnificativă pe baza datelor conținute de acestea, publicarea lor ar trebui suspendată temporar. |
| --- | --- |

(8)

Directiva 2014/65/UE a introdus cerințe de raportare cu privire la modul de executare a ordinelor în condițiile cele mai favorabile pentru client. Aceste rapoarte tehnice conțin un volum mare de informații cantitative detaliate privind locul de executare, instrumentul financiar, prețul, costurile și probabilitatea de executare. Ele sunt rareori citite de investitori, după cum reiese din numărul foarte mic de descărcări de pe site-urile web ale firmelor de investiții. Întrucât rapoartele respective nu permit investitorilor să facă vreo comparație semnificativă pe baza datelor conținute de acestea, publicarea lor ar trebui suspendată temporar.

| (9) | Pentru a facilita comunicarea dintre firmele de investiții și clienții acestora și, prin urmare, procesul de investiții în sine, informațiile privind investițiile nu ar trebui să mai fie furnizate pe suport de hârtie, ci ar trebui, ca opțiune standard, să fie furnizate pe cale electronică. Cu toate acestea, clienții de retail ar trebui să poată solicita furnizarea în continuare a informațiilor pe suport de hârtie. |
| --- | --- |

(9)

Pentru a facilita comunicarea dintre firmele de investiții și clienții acestora și, prin urmare, procesul de investiții în sine, informațiile privind investițiile nu ar trebui să mai fie furnizate pe suport de hârtie, ci ar trebui, ca opțiune standard, să fie furnizate pe cale electronică. Cu toate acestea, clienții de retail ar trebui să poată solicita furnizarea în continuare a informațiilor pe suport de hârtie.

| (9a) | Comisia ar trebui să prezinte un raport privind impactul aplicării limitelor pozițiilor și al administrării pozițiilor asupra lichidității, abuzului de piață și a condițiilor de decontare și de cotație ordonată pe piețele instrumentelor financiare derivate pe mărfuri, astfel cum se prevede în prezenta directivă. O evaluare bazată pe date concrete a regimului instrumentelor financiare derivate pe mărfuri și consultarea unei game variate de părți interesate sunt esențiale atunci când se analizează conținutul acestor dispoziții, care au fost adoptate ca răspuns la acordurile convenite în urma summitului de la Pittsburgh din 2009 și a summitului G20 de la Cannes din 2011, cu scopul de a îmbunătăți reglementarea, funcționarea și transparența piețelor instrumentelor financiare derivate pe mărfuri și de a aborda volatilitatea excesivă a prețurilor. [AM 2] |
| --- | --- |

(9a)

Comisia ar trebui să prezinte un raport privind impactul aplicării limitelor pozițiilor și al administrării pozițiilor asupra lichidității, abuzului de piață și a condițiilor de decontare și de cotație ordonată pe piețele instrumentelor financiare derivate pe mărfuri, astfel cum se prevede în prezenta directivă. O evaluare bazată pe date concrete a regimului instrumentelor financiare derivate pe mărfuri și consultarea unei game variate de părți interesate sunt esențiale atunci când se analizează conținutul acestor dispoziții, care au fost adoptate ca răspuns la acordurile convenite în urma summitului de la Pittsburgh din 2009 și a summitului G20 de la Cannes din 2011, cu scopul de a îmbunătăți reglementarea, funcționarea și transparența piețelor instrumentelor financiare derivate pe mărfuri și de a aborda volatilitatea excesivă a prețurilor. [AM 2]

| (10) | Directiva 2014/65/UE permite persoanelor care tranzacționează instrumente financiare derivate pe mărfuri, certificate de emisii și instrumente derivate pe certificate de emisii cu titlu profesional să beneficieze de o derogare cu privire la autorizarea ca firmă de investiții în cazul în care activitățile de tranzacționare ale acestora sunt auxiliare în raport cu activitatea lor principală. Persoanele care solicită efectuarea unei evaluări a caracterului auxiliar al activității au obligația de a notifica anual autoritatea competentă relevantă în legătură cu utilizarea acestei posibilități și de a furniza elementele necesare pentru îndeplinirea criteriilor celor două teste cantitative, care stabilesc dacă activitatea de tranzacționare a acestora este auxiliară în raport cu activitatea principală. În primul test se compară dimensiunea activității speculative de tranzacționare a unei entități cu activitatea de tranzacționare globală din Uniune în funcție de clasa de active. În al doilea test se compară dimensiunea activității speculative de tranzacționare, cu toate clasele de active incluse, cu activitatea de tranzacționare globală a instrumentelor financiare de către entitate la nivel de grup. Cel de-al doilea test prevede și o altă metodă de evaluare, care constă în compararea capitalului estimat utilizat pentru activitatea speculativă de tranzacționare cu valoarea efectivă a capitalului utilizat la nivel de grup pentru activitatea principală. Aceste teste cantitative
  ar trebui să rămână regula de bază pentru exonerarea cu privire la activitatea auxiliară
  .
  Alternativ, autoritățile naționale de supraveghere
  ar trebui
  să poată fi autorizate
  să se bazeze pe elemente calitative
  , în condiții clar definite
  .
  ESMA ar trebui să fie împuternicită să ofere orientări privind circumstanțele în care autoritățile naționale ar putea să aplice o abordare calitativă, precum și să elaboreze proiecte de standarde tehnice de reglementare privind criteriile calitative.
  Persoanele care sunt eligibile pentru această exonerare, inclusiv formatorii de piață, tranzacționează pe cont propriu sau furnizează servicii de investiții, altele decât tranzacționarea pe cont propriu, clienților sau furnizorilor activității lor principale. Exonerarea
  ar fi
  disponibilă în ambele cazuri în mod individual și în mod agregat, atunci când aceste activități sunt auxiliare în raport cu activitatea la nivel de grup. Exonerarea nu ar trebui să fie disponibilă pentru persoanele care aplică o tehnică de tranzacționare algoritmică de mare frecvență sau fac parte dintr-un grup a cărui activitate principală constă în furnizarea de servicii de investiții sau de activități bancare sau care acționează în calitate de formatori de piață în legătură cu instrumentele financiare derivate pe mărfuri. ▌ |
| --- | --- |

(10)

Directiva 2014/65/UE permite persoanelor care tranzacționează instrumente financiare derivate pe mărfuri, certificate de emisii și instrumente derivate pe certificate de emisii cu titlu profesional să beneficieze de o derogare cu privire la autorizarea ca firmă de investiții în cazul în care activitățile de tranzacționare ale acestora sunt auxiliare în raport cu activitatea lor principală. Persoanele care solicită efectuarea unei evaluări a caracterului auxiliar al activității au obligația de a notifica anual autoritatea competentă relevantă în legătură cu utilizarea acestei posibilități și de a furniza elementele necesare pentru îndeplinirea criteriilor celor două teste cantitative, care stabilesc dacă activitatea de tranzacționare a acestora este auxiliară în raport cu activitatea principală. În primul test se compară dimensiunea activității speculative de tranzacționare a unei entități cu activitatea de tranzacționare globală din Uniune în funcție de clasa de active. În al doilea test se compară dimensiunea activității speculative de tranzacționare, cu toate clasele de active incluse, cu activitatea de tranzacționare globală a instrumentelor financiare de către entitate la nivel de grup. Cel de-al doilea test prevede și o altă metodă de evaluare, care constă în compararea capitalului estimat utilizat pentru activitatea speculativă de tranzacționare cu valoarea efectivă a capitalului utilizat la nivel de grup pentru activitatea principală. Aceste teste cantitative
  ar trebui să rămână regula de bază pentru exonerarea cu privire la activitatea auxiliară
  .
  Alternativ, autoritățile naționale de supraveghere
  ar trebui
  să poată fi autorizate
  să se bazeze pe elemente calitative
  , în condiții clar definite
  .
  ESMA ar trebui să fie împuternicită să ofere orientări privind circumstanțele în care autoritățile naționale ar putea să aplice o abordare calitativă, precum și să elaboreze proiecte de standarde tehnice de reglementare privind criteriile calitative.
  Persoanele care sunt eligibile pentru această exonerare, inclusiv formatorii de piață, tranzacționează pe cont propriu sau furnizează servicii de investiții, altele decât tranzacționarea pe cont propriu, clienților sau furnizorilor activității lor principale. Exonerarea
  ar fi
  disponibilă în ambele cazuri în mod individual și în mod agregat, atunci când aceste activități sunt auxiliare în raport cu activitatea la nivel de grup. Exonerarea nu ar trebui să fie disponibilă pentru persoanele care aplică o tehnică de tranzacționare algoritmică de mare frecvență sau fac parte dintr-un grup a cărui activitate principală constă în furnizarea de servicii de investiții sau de activități bancare sau care acționează în calitate de formatori de piață în legătură cu instrumentele financiare derivate pe mărfuri. ▌

| (11) | În prezent, autoritățile competente au obligația de a institui și aplica limite ale pozițiilor cu privire la dimensiunea poziției nete pe care o persoană o poate deține în orice moment în instrumente financiare derivate pe mărfuri tranzacționate în locuri de tranzacționare și în contracte extrabursiere echivalente din punct de vedere economic desemnate de Comisie. Întrucât regimul limitelor pozițiilor s-a dovedit a fi nefavorabil pentru dezvoltarea de noi piețe de mărfuri, piețele de mărfuri aflate într-un stadiu incipient de dezvoltare ar trebui exceptate de la aplicarea limitelor pozițiilor. În schimb, limitele pozițiilor ar trebui să se aplice numai acelor instrumente financiare derivate pe mărfuri care sunt considerate instrumente financiare derivate pe mărfuri importante sau critice, precum și contractelor extrabursiere echivalente din punct de vedere economic aferente. Instrumentele financiare derivate importante sau critice sunt instrumentele derivate pe energie, cu un total al pozițiilor deschise de cel puțin 300 000 de loturi pe o perioadă de un an. Datorită importanței lor critice pentru populație, mărfurile agricole cu un activ suport destinat consumului uman și contractele extrabursiere echivalente din punct de vedere economic aferente vor face în continuare obiectul regimului curent al limitelor pozițiilor. ESMA ar trebui autorizată să elaboreze proiecte de standarde de reglementare pentru a defini mărfurile agricole cu un activ suport destinat consumului uman, precum și instrumentele financiare derivate importante sau critice care fac obiectul limitelor pozițiilor. În cazul instrumentelor financiare derivate importante și critice, ESMA ar trebui să ia în considerare următoarele criterii: un total al pozițiilor deschise de 300 000 de loturi pe an, numărul de participanți la piață și marfa activ suport. |
| --- | --- |

(11)

În prezent, autoritățile competente au obligația de a institui și aplica limite ale pozițiilor cu privire la dimensiunea poziției nete pe care o persoană o poate deține în orice moment în instrumente financiare derivate pe mărfuri tranzacționate în locuri de tranzacționare și în contracte extrabursiere echivalente din punct de vedere economic desemnate de Comisie. Întrucât regimul limitelor pozițiilor s-a dovedit a fi nefavorabil pentru dezvoltarea de noi piețe de mărfuri, piețele de mărfuri aflate într-un stadiu incipient de dezvoltare ar trebui exceptate de la aplicarea limitelor pozițiilor. În schimb, limitele pozițiilor ar trebui să se aplice numai acelor instrumente financiare derivate pe mărfuri care sunt considerate instrumente financiare derivate pe mărfuri importante sau critice, precum și contractelor extrabursiere echivalente din punct de vedere economic aferente. Instrumentele financiare derivate importante sau critice sunt instrumentele derivate pe energie, cu un total al pozițiilor deschise de cel puțin 300 000 de loturi pe o perioadă de un an. Datorită importanței lor critice pentru populație, mărfurile agricole cu un activ suport destinat consumului uman și contractele extrabursiere echivalente din punct de vedere economic aferente vor face în continuare obiectul regimului curent al limitelor pozițiilor. ESMA ar trebui autorizată să elaboreze proiecte de standarde de reglementare pentru a defini mărfurile agricole cu un activ suport destinat consumului uman, precum și instrumentele financiare derivate importante sau critice care fac obiectul limitelor pozițiilor. În cazul instrumentelor financiare derivate importante și critice, ESMA ar trebui să ia în considerare următoarele criterii: un total al pozițiilor deschise de 300 000 de loturi pe an, numărul de participanți la piață și marfa activ suport.

| (12) | Directiva 2014/65/UE nu permite exonerări privind acoperirea riscurilor pentru nicio entitate financiară. Mai multe grupuri predominant comerciale care au înființat o entitate financiară în scopuri de tranzacționare s-au confruntat cu situația în care entitatea financiară nu a putut desfășura toate activitățile de tranzacționare pentru grup, deoarece aceasta nu a fost eligibilă pentru a beneficia de o derogare privind acoperirea riscurilor. Prin urmare, ar trebui introdusă o derogare privind acoperirea riscurilor pentru contrapărțile financiare, care să fie definită în sens restrâns. Această derogare privind acoperirea riscurilor ar trebui să fie disponibilă în situația în care, în cadrul unui grup predominant comercial, o persoană a fost înregistrată ca firmă de investiții și tranzacționează în numele grupului comercial respectiv. Pentru a limita derogarea privind acoperirea riscurilor doar la acele entități financiare care tranzacționează pentru entitățile nefinanciare din grupul predominant comercial respectiv, această derogare privind acoperirea riscurilor ar trebui să se aplice pozițiilor deținute de entitatea financiară respectivă care pot fi considerate în mod obiectiv ca reducând riscurile legate în mod direct de activitatea comercială a entităților nefinanciare din cadrul grupului. |
| --- | --- |

(12)

Directiva 2014/65/UE nu permite exonerări privind acoperirea riscurilor pentru nicio entitate financiară. Mai multe grupuri predominant comerciale care au înființat o entitate financiară în scopuri de tranzacționare s-au confruntat cu situația în care entitatea financiară nu a putut desfășura toate activitățile de tranzacționare pentru grup, deoarece aceasta nu a fost eligibilă pentru a beneficia de o derogare privind acoperirea riscurilor. Prin urmare, ar trebui introdusă o derogare privind acoperirea riscurilor pentru contrapărțile financiare, care să fie definită în sens restrâns. Această derogare privind acoperirea riscurilor ar trebui să fie disponibilă în situația în care, în cadrul unui grup predominant comercial, o persoană a fost înregistrată ca firmă de investiții și tranzacționează în numele grupului comercial respectiv. Pentru a limita derogarea privind acoperirea riscurilor doar la acele entități financiare care tranzacționează pentru entitățile nefinanciare din grupul predominant comercial respectiv, această derogare privind acoperirea riscurilor ar trebui să se aplice pozițiilor deținute de entitatea financiară respectivă care pot fi considerate în mod obiectiv ca reducând riscurile legate în mod direct de activitatea comercială a entităților nefinanciare din cadrul grupului.

| (13) | Chiar și în cazul contractelor lichide, doar un număr limitat de participanți la piață acționează în mod obișnuit ca formatori de piață pe piețele de mărfuri. În cazul în care participanții respectivi la piață trebuie să aplice limite ale pozițiilor, aceștia nu mai pot fi la fel de eficienți ca formatori de piață. Astfel, ar trebui introdusă o derogare de la regimul limitelor pozițiilor pentru contrapărțile financiare și nefinanciare în legătură cu pozițiile care rezultă din tranzacțiile efectuate în vederea îndeplinirii obligațiilor privind furnizarea de lichidități. |
| --- | --- |

(13)

Chiar și în cazul contractelor lichide, doar un număr limitat de participanți la piață acționează în mod obișnuit ca formatori de piață pe piețele de mărfuri. În cazul în care participanții respectivi la piață trebuie să aplice limite ale pozițiilor, aceștia nu mai pot fi la fel de eficienți ca formatori de piață. Astfel, ar trebui introdusă o derogare de la regimul limitelor pozițiilor pentru contrapărțile financiare și nefinanciare în legătură cu pozițiile care rezultă din tranzacțiile efectuate în vederea îndeplinirii obligațiilor privind furnizarea de lichidități.

| (13a) | Modificările aduse regimului limitelor pozițiilor sunt menite să sprijine dezvoltarea de noi contracte pentru energie, în special pe piața energiei electrice, și nu urmăresc să relaxeze regimul aplicabil contractelor pentru mărfuri agricole. |
| --- | --- |

(13a)

Modificările aduse regimului limitelor pozițiilor sunt menite să sprijine dezvoltarea de noi contracte pentru energie, în special pe piața energiei electrice, și nu urmăresc să relaxeze regimul aplicabil contractelor pentru mărfuri agricole.

| (14) | Regimul actual al limitelor pozițiilor nu recunoaște caracteristicile unice ale instrumentelor financiare derivate securitizate. Instrumentele financiare derivate securitizate ar trebui, prin urmare, să fie exceptate de la regimul limitelor pozițiilor. |
| --- | --- |

(14)

Regimul actual al limitelor pozițiilor nu recunoaște caracteristicile unice ale instrumentelor financiare derivate securitizate. Instrumentele financiare derivate securitizate ar trebui, prin urmare, să fie exceptate de la regimul limitelor pozițiilor.

| (15) | De la intrarea în vigoare a Directivei 2014/65/UE, nu au fost identificate contracte derivate pe mărfuri care să se circumscrie sintagmei „aceleași contracte”. Ca urmare a utilizării sintagmei „același contract” în directivă, metodologia de calcul a limitei din alte luni este în detrimentul locului de tranzacționare cu piața mai puțin lichidă, în situația în care mai multe locuri de tranzacționare concurează în legătură cu instrumente financiare derivate pe mărfuri bazate pe același activ suport și cu aceleași caracteristici. Prin urmare, trimiterea la „același contract” din Directiva 2014/65/UE ar trebui eliminată. Autoritățile competente ar trebui să poată stabili că instrumentele financiare derivate pe mărfuri tranzacționate în locurile de tranzacționare ale acestora se bazează pe același activ suport și au aceleași caracteristici, caz în care valoarea de referință pentru limita din altă lună pe piața cea mai lichidă pentru instrumentul financiar derivat pe mărfuri respectiv poate fi utilizată ca valoare de referință pentru stabilirea limitei poziției din altă lună pentru contractele concurente tranzacționate în locurile de tranzacționare mai puțin lichide. |
| --- | --- |

(15)

De la intrarea în vigoare a Directivei 2014/65/UE, nu au fost identificate contracte derivate pe mărfuri care să se circumscrie sintagmei „aceleași contracte”. Ca urmare a utilizării sintagmei „același contract” în directivă, metodologia de calcul a limitei din alte luni este în detrimentul locului de tranzacționare cu piața mai puțin lichidă, în situația în care mai multe locuri de tranzacționare concurează în legătură cu instrumente financiare derivate pe mărfuri bazate pe același activ suport și cu aceleași caracteristici. Prin urmare, trimiterea la „același contract” din Directiva 2014/65/UE ar trebui eliminată. Autoritățile competente ar trebui să poată stabili că instrumentele financiare derivate pe mărfuri tranzacționate în locurile de tranzacționare ale acestora se bazează pe același activ suport și au aceleași caracteristici, caz în care valoarea de referință pentru limita din altă lună pe piața cea mai lichidă pentru instrumentul financiar derivat pe mărfuri respectiv poate fi utilizată ca valoare de referință pentru stabilirea limitei poziției din altă lună pentru contractele concurente tranzacționate în locurile de tranzacționare mai puțin lichide.

| (16) | Există diferențe semnificative privind modul în care sunt administrate pozițiile de către locurile de tranzacționare în Uniune. Prin urmare, în situațiile în care acest lucru este necesar, ar trebui consolidate mecanismele de control al administrării pozițiilor. |
| --- | --- |

(16)

Există diferențe semnificative privind modul în care sunt administrate pozițiile de către locurile de tranzacționare în Uniune. Prin urmare, în situațiile în care acest lucru este necesar, ar trebui consolidate mecanismele de control al administrării pozițiilor.

| (17) | În vederea asigurării dezvoltării în continuare a piețelor de mărfuri exprimate în euro la nivelul Uniunii Europene, competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene ar trebui să fie delegată Comisiei în ceea ce privește instrumentele financiare derivate pe mărfuri agricole și instrumentele financiare derivate pe mărfuri importante sau critice care ar trebui să facă obiectul limitelor pozițiilor, procedura prin care persoanele pot solicita o derogare privind acoperirea riscurilor pentru poziții care rezultă din tranzacții efectuate în vederea îndeplinirii obligațiilor privind furnizarea de lichidități, procedura prin care entitățile financiare care fac parte dintr-un grup predominant comercial pot solicita o derogare privind acoperirea riscurilor pentru poziții deținute de entitatea financiară respectivă care pot fi considerate în mod obiectiv ca reducând riscurile legate în mod direct de activitatea comercială a entităților nefinanciare din cadrul grupului, precum și în ceea ce privește clarificarea conținutului mecanismelor de control al administrării pozițiilor. Este deosebit de important ca, în cursul lucrărilor sale pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți, și ca respectivele consultări să se desfășoare în conformitate cu principiile stabilite în Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferare (4). În special, pentru a asigura participarea egală la pregătirea actelor delegate, Parlamentul European și Consiliul primesc toate documentele în același timp cu experții din statele membre, iar experții acestor instituții au acces sistematic la reuniunile grupurilor de experți ale Comisiei însărcinate cu pregătirea actelor delegate. |
| --- | --- |

(17)

În vederea asigurării dezvoltării în continuare a piețelor de mărfuri exprimate în euro la nivelul Uniunii Europene, competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene ar trebui să fie delegată Comisiei în ceea ce privește instrumentele financiare derivate pe mărfuri agricole și instrumentele financiare derivate pe mărfuri importante sau critice care ar trebui să facă obiectul limitelor pozițiilor, procedura prin care persoanele pot solicita o derogare privind acoperirea riscurilor pentru poziții care rezultă din tranzacții efectuate în vederea îndeplinirii obligațiilor privind furnizarea de lichidități, procedura prin care entitățile financiare care fac parte dintr-un grup predominant comercial pot solicita o derogare privind acoperirea riscurilor pentru poziții deținute de entitatea financiară respectivă care pot fi considerate în mod obiectiv ca reducând riscurile legate în mod direct de activitatea comercială a entităților nefinanciare din cadrul grupului, precum și în ceea ce privește clarificarea conținutului mecanismelor de control al administrării pozițiilor. Este deosebit de important ca, în cursul lucrărilor sale pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți, și ca respectivele consultări să se desfășoare în conformitate cu principiile stabilite în Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferare (4). În special, pentru a asigura participarea egală la pregătirea actelor delegate, Parlamentul European și Consiliul primesc toate documentele în același timp cu experții din statele membre, iar experții acestor instituții au acces sistematic la reuniunile grupurilor de experți ale Comisiei însărcinate cu pregătirea actelor delegate.

| (18) | Sistemul UE de comercializare a certificatelor de emisii (ETS) reprezintă politica de referință a Uniunii Europene cu privire la realizarea decarbonizării economiei în conformitate cu Pactul verde european. Tranzacționarea certificatelor de emisii și a instrumentelor derivate pe acestea face obiectul Directivei 2014/65/UE și al Regulamentului (UE) nr. 600/2014 și reprezintă un element important al pieței carbonului la nivelul Uniunii. Exonerarea cu privire la activitatea auxiliară în conformitate cu Directiva 2014/65/UE permite anumitor participanți la piață să fie activi pe piețele certificatelor de emisii fără a trebui să fie autorizați ca firme de investiții, dacă sunt îndeplinite anumite condiții. Având în vedere importanța funcționării ordonate, a bunei reglementări și a supravegherii piețelor financiare, rolul semnificativ al ETS în atingerea obiectivelor de sustenabilitate ale Uniunii și rolul pe care îl are o piață secundară a certificatelor de emisii care funcționează corespunzător în legătură cu sprijinirea funcționării ETS, este esențial să se conceapă o exonerare cu privire la activitatea auxiliară care să contribuie la atingerea acestor obiective. Acest lucru este deosebit de relevant în cazul în care certificatele de emisii sunt tranzacționate în locuri de tranzacționare din țări terțe. Pentru a asigura protejarea stabilității financiare a Uniunii, integritatea pieței, protecția investitorilor și condiții de concurență echitabile, precum și pentru a se asigura că ETS continuă să funcționeze în mod transparent și solid în vederea garantării unor reduceri ale emisiilor eficiente din punctul de vedere al costurilor, Comisia ar trebui să monitorizeze dezvoltarea în continuare a tranzacționării de certificate de emisii și instrumente derivate pe acestea în Uniune și în țări terțe, să evalueze impactul exonerării cu privire la activitățile auxiliare asupra ETS și, după caz, să propună orice modificare corespunzătoare în ceea ce privește domeniul de aplicare și aplicarea exonerării cu privire la activitățile auxiliare. |
| --- | --- |

(18)

Sistemul UE de comercializare a certificatelor de emisii (ETS) reprezintă politica de referință a Uniunii Europene cu privire la realizarea decarbonizării economiei în conformitate cu Pactul verde european. Tranzacționarea certificatelor de emisii și a instrumentelor derivate pe acestea face obiectul Directivei 2014/65/UE și al Regulamentului (UE) nr. 600/2014 și reprezintă un element important al pieței carbonului la nivelul Uniunii. Exonerarea cu privire la activitatea auxiliară în conformitate cu Directiva 2014/65/UE permite anumitor participanți la piață să fie activi pe piețele certificatelor de emisii fără a trebui să fie autorizați ca firme de investiții, dacă sunt îndeplinite anumite condiții. Având în vedere importanța funcționării ordonate, a bunei reglementări și a supravegherii piețelor financiare, rolul semnificativ al ETS în atingerea obiectivelor de sustenabilitate ale Uniunii și rolul pe care îl are o piață secundară a certificatelor de emisii care funcționează corespunzător în legătură cu sprijinirea funcționării ETS, este esențial să se conceapă o exonerare cu privire la activitatea auxiliară care să contribuie la atingerea acestor obiective. Acest lucru este deosebit de relevant în cazul în care certificatele de emisii sunt tranzacționate în locuri de tranzacționare din țări terțe. Pentru a asigura protejarea stabilității financiare a Uniunii, integritatea pieței, protecția investitorilor și condiții de concurență echitabile, precum și pentru a se asigura că ETS continuă să funcționeze în mod transparent și solid în vederea garantării unor reduceri ale emisiilor eficiente din punctul de vedere al costurilor, Comisia ar trebui să monitorizeze dezvoltarea în continuare a tranzacționării de certificate de emisii și instrumente derivate pe acestea în Uniune și în țări terțe, să evalueze impactul exonerării cu privire la activitățile auxiliare asupra ETS și, după caz, să propună orice modificare corespunzătoare în ceea ce privește domeniul de aplicare și aplicarea exonerării cu privire la activitățile auxiliare.

| (19) | Directiva 2014/65/UE ar trebui, prin urmare, modificată în consecință. |
| --- | --- |

(19)

Directiva 2014/65/UE ar trebui, prin urmare, modificată în consecință.

| (20) | Obiectivele urmărite de prezenta modificare vizează completarea legislației UE deja existente și, prin urmare, pot fi realizate mai bine la nivelul Uniunii decât prin inițiative naționale diferite. Piețele financiare sunt transfrontaliere prin natura lor, iar această caracteristică se accentuează tot mai mult. Datorită acestei integrări, intervenția izolată la nivel național ar fi mult mai puțin eficientă și ar duce la fragmentarea piețelor, având drept rezultat arbitrajul de reglementare și denaturarea concurenței. |
| --- | --- |

(20)

Obiectivele urmărite de prezenta modificare vizează completarea legislației UE deja existente și, prin urmare, pot fi realizate mai bine la nivelul Uniunii decât prin inițiative naționale diferite. Piețele financiare sunt transfrontaliere prin natura lor, iar această caracteristică se accentuează tot mai mult. Datorită acestei integrări, intervenția izolată la nivel național ar fi mult mai puțin eficientă și ar duce la fragmentarea piețelor, având drept rezultat arbitrajul de reglementare și denaturarea concurenței.

| (20a) | Întrucât obiectivele prezentei directive, și anume de a clarifica legislația Uniunii existentă care asigură aplicarea de norme corespunzătoare uniforme firmelor de investiții din întreaga Uniune, nu pot fi realizate în mod suficient de statele membre ci, având în vedere amploarea și efectele lor, pot fi realizate mai bine la nivelul Uniunii, aceasta poate adopta măsuri, în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum este prevăzut la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este prevăzut la articolul respectiv, prezenta directivă nu depășește ceea ce este necesar pentru realizarea acestor obiective. |
| --- | --- |

(20a)

Întrucât obiectivele prezentei directive, și anume de a clarifica legislația Uniunii existentă care asigură aplicarea de norme corespunzătoare uniforme firmelor de investiții din întreaga Uniune, nu pot fi realizate în mod suficient de statele membre ci, având în vedere amploarea și efectele lor, pot fi realizate mai bine la nivelul Uniunii, aceasta poate adopta măsuri, în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum este prevăzut la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este prevăzut la articolul respectiv, prezenta directivă nu depășește ceea ce este necesar pentru realizarea acestor obiective.

| (21) | În conformitate cu Declarația politică comună din 28 septembrie 2011 a statelor membre și a Comisiei privind documentele explicative (5), statele membre s-au angajat ca, în cazuri justificate, să transmită alături de notificarea măsurilor lor de transpunere și unul sau mai multe documente care să explice relația dintre componentele unei directive și părțile corespunzătoare din instrumentele naționale de transpunere. În ceea ce privește prezenta directivă, legiuitorul consideră că este justificată transmiterea unor astfel de documente. |
| --- | --- |

(21)

În conformitate cu Declarația politică comună din 28 septembrie 2011 a statelor membre și a Comisiei privind documentele explicative (5), statele membre s-au angajat ca, în cazuri justificate, să transmită alături de notificarea măsurilor lor de transpunere și unul sau mai multe documente care să explice relația dintre componentele unei directive și părțile corespunzătoare din instrumentele naționale de transpunere. În ceea ce privește prezenta directivă, legiuitorul consideră că este justificată transmiterea unor astfel de documente.

| (21a) | Scopul modificărilor ar trebui să fie acela de a face excepții temporare și de a elimina birocrația, în vederea atenuării crizei economice; prin urmare, modificările ar trebui să evite abordarea unor probleme mai complexe ale legislației, care ar putea risca să determine mai multe sarcini pentru sector. Modificările mai ample ale legislației ar trebui să fie reevaluate, mai întâi, în revizuirea planificată a MiFID II, |
| --- | --- |

(21a)

Scopul modificărilor ar trebui să fie acela de a face excepții temporare și de a elimina birocrația, în vederea atenuării crizei economice; prin urmare, modificările ar trebui să evite abordarea unor probleme mai complexe ale legislației, care ar putea risca să determine mai multe sarcini pentru sector. Modificările mai ample ale legislației ar trebui să fie reevaluate, mai întâi, în revizuirea planificată a MiFID II,

ADOPTĂ PREZENTA DIRECTIVĂ:

Articolul 1

Modificări ale Directivei 2014/65/UE

Directiva 2014/65/UE se modifică după cum urmează:

| 1. | Articolul 2 se modifică după cum urmează:






  (a) | la alineatul (1), litera (j) se înlocuiește cu următorul text:






  „(j) | persoanelor:






  (i) | care tranzacționează pe cont propriu instrumente financiare derivate pe mărfuri ori certificate de emisii sau instrumente derivate pe acestea, inclusiv formatorii de piață, cu excepția persoanelor care tranzacționează pe cont propriu în executarea ordinelor clienților sau |
| --- | --- | --- | --- | --- |

1.

Articolul 2 se modifică după cum urmează:

(a)

la alineatul (1), litera (j) se înlocuiește cu următorul text:

„(j)

persoanelor:

(i)

care tranzacționează pe cont propriu instrumente financiare derivate pe mărfuri ori certificate de emisii sau instrumente derivate pe acestea, inclusiv formatorii de piață, cu excepția persoanelor care tranzacționează pe cont propriu în executarea ordinelor clienților sau

| (ii) | care furnizează servicii de investiții, altele decât tranzacționarea pe cont propriu, privind instrumentele financiare derivate pe mărfuri sau certificatele de emisii sau instrumentele derivate pe acestea, clienților sau furnizorilor activității lor principale, |
| --- | --- |

(ii)

care furnizează servicii de investiții, altele decât tranzacționarea pe cont propriu, privind instrumentele financiare derivate pe mărfuri sau certificatele de emisii sau instrumentele derivate pe acestea, clienților sau furnizorilor activității lor principale,

cu condiția ca:

| — | pentru fiecare dintre cazurile de mai sus, considerate în mod individual și agregat, aceste activități să fie auxiliare în raport cu activitatea lor principală la nivel de grup; |
| --- | --- |

—

pentru fiecare dintre cazurile de mai sus, considerate în mod individual și agregat, aceste activități să fie auxiliare în raport cu activitatea lor principală la nivel de grup;

| — | persoanele respective să nu facă parte dintr-un grup a cărui activitate principală constă în furnizarea de servicii de investiții în sensul prezentei directive, în desfășurarea unei activități enumerate în anexa I la Directiva 2013/36/UE sau în activități de formator de piață pentru instrumente financiare derivate pe mărfuri; |
| --- | --- |

—

persoanele respective să nu facă parte dintr-un grup a cărui activitate principală constă în furnizarea de servicii de investiții în sensul prezentei directive, în desfășurarea unei activități enumerate în anexa I la Directiva 2013/36/UE sau în activități de formator de piață pentru instrumente financiare derivate pe mărfuri;

| — | persoanele respective să nu utilizeze o tehnică de tranzacționare algoritmică de mare frecvență și |
| --- | --- |

—

persoanele respective să nu utilizeze o tehnică de tranzacționare algoritmică de mare frecvență și

| — | persoanele respective să raporteze, la cerere, autorității competente elementele pe baza cărora consideră că activitățile lor menționate la punctele (i) și (ii) sunt auxiliare în raport cu activitatea lor principală.”; |
| --- | --- |

—

persoanele respective să raporteze, la cerere, autorității competente elementele pe baza cărora consideră că activitățile lor menționate la punctele (i) și (ii) sunt auxiliare în raport cu activitatea lor principală.”;

| (b) | alineatul (4) se elimină; [AM 6] |
| --- | --- |

(b)

alineatul (4) se elimină; [AM 6]

| (ba) | se adaugă următorul alineat:





  „(4a)
     
  Prin derogare de la alineatul (4) din prezentul articol, statele membre pot opta să aplice criterii calitative în legătură cu derogările prevăzute la alineatul (1) litera (j).




  ESMA elaborează proiecte de standarde tehnice de reglementare pentru a oferi orientări cu privire la criteriile calitative care pot fi utilizate pentru a evalua în ce măsură se aplică derogările prevăzute la alineatul (1) litera (j) din prezentul articol.




  ESMA prezintă Comisiei aceste proiecte de standarde tehnice de reglementare până la 1 aprilie 2021.




  Se deleagă Comisiei competența de a adopta standardele tehnice de reglementare menționate la al doilea paragraf în conformitate cu articolele 10-14 din Regulamentul (UE) nr. 1095/2010.” |
| --- | --- |

(ba)

se adaugă următorul alineat:

„(4a)
     
  Prin derogare de la alineatul (4) din prezentul articol, statele membre pot opta să aplice criterii calitative în legătură cu derogările prevăzute la alineatul (1) litera (j).

ESMA elaborează proiecte de standarde tehnice de reglementare pentru a oferi orientări cu privire la criteriile calitative care pot fi utilizate pentru a evalua în ce măsură se aplică derogările prevăzute la alineatul (1) litera (j) din prezentul articol.

ESMA prezintă Comisiei aceste proiecte de standarde tehnice de reglementare până la 1 aprilie 2021.

Se deleagă Comisiei competența de a adopta standardele tehnice de reglementare menționate la al doilea paragraf în conformitate cu articolele 10-14 din Regulamentul (UE) nr. 1095/2010.”

| 2. | La articolul 4, alineatul (1) se modifică după cum urmează:






  (a) | se introduce următorul punct 8a:






  „8a. | «realocarea instrumentelor financiare» înseamnă vânzarea unui instrument financiar și cumpărarea unui alt instrument financiar sau exercitarea unui drept de a face o modificare cu privire la un instrument financiar existent;”; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

La articolul 4, alineatul (1) se modifică după cum urmează:

(a)

se introduce următorul punct 8a:

„8a.

«realocarea instrumentelor financiare» înseamnă vânzarea unui instrument financiar și cumpărarea unui alt instrument financiar sau exercitarea unui drept de a face o modificare cu privire la un instrument financiar existent;”;

| (b) | se introduce următorul punct 50a:






  „50a | . «obligațiuni corporative cu clauze de tip make-whole (cu plată integrală)» înseamnă obligațiuni corporative cu o clauză care, în cazul răscumpărării anticipate, obligă emitentul să returneze investitorului valoarea principală a obligațiunii și valoarea actualizată netă a cupoanelor pe care le-ar fi primit investitorul în cazul în care nu s-ar fi solicitat răscumpărarea obligațiunii înainte de scadență;”; |
| --- | --- | --- |

(b)

se introduce următorul punct 50a:

„50a

. «obligațiuni corporative cu clauze de tip make-whole (cu plată integrală)» înseamnă obligațiuni corporative cu o clauză care, în cazul răscumpărării anticipate, obligă emitentul să returneze investitorului valoarea principală a obligațiunii și valoarea actualizată netă a cupoanelor pe care le-ar fi primit investitorul în cazul în care nu s-ar fi solicitat răscumpărarea obligațiunii înainte de scadență;”;

| (c) | se introduce următorul punct 62a:






  „62a. | «format electronic» înseamnă orice suport durabil, altul decât hârtia;”; |
| --- | --- | --- |

(c)

se introduce următorul punct 62a:

„62a.

«format electronic» înseamnă orice suport durabil, altul decât hârtia;”;

| 3. | La articolul 16 alineatul (3), se adaugă următorul paragraf:
  „Cerințele prevăzute de la al doilea până la al cincilea paragraf al prezentului alineat nu se aplică obligațiunilor corporative cu clauze de tip make-whole (cu plată integrală).”; |
| --- | --- |

3.

La articolul 16 alineatul (3), se adaugă următorul paragraf:

„Cerințele prevăzute de la al doilea până la al cincilea paragraf al prezentului alineat nu se aplică obligațiunilor corporative cu clauze de tip make-whole (cu plată integrală).”;

| 4. | Articolul 24 se modifică după cum urmează:






  (a) | la alineatul (2), se adaugă următorul paragraf:
  „Prezentul alineat nu se aplică obligațiunilor corporative cu clauze de tip make-whole (cu plată integrală).”; |
| --- | --- | --- |

4.

Articolul 24 se modifică după cum urmează:

(a)

la alineatul (2), se adaugă următorul paragraf:

„Prezentul alineat nu se aplică obligațiunilor corporative cu clauze de tip make-whole (cu plată integrală).”;

| (b) | La alineatul (4) se adaugă următorul paragraf:
  „În cazul în care contractul de cumpărare sau de vânzare a unui instrument financiar este încheiat prin intermediul mijloacelor de comunicare la distanță,
  ceea ce împiedică furnizarea prealabilă a informațiilor privind costurile și cheltuielile
  , firma de investiții poate furniza informațiile privind costurile și cheltuielile▌, fără întârzieri nejustificate, după încheierea tranzacției, cu condiția să fie îndeplinite toate condițiile următoare:






  (i) | firma de investiții i-a oferit clientului opțiunea de a amâna încheierea tranzacției până când clientul va primi informațiile; |
| --- | --- | --- |

(b)

La alineatul (4) se adaugă următorul paragraf:

„În cazul în care contractul de cumpărare sau de vânzare a unui instrument financiar este încheiat prin intermediul mijloacelor de comunicare la distanță,
  ceea ce împiedică furnizarea prealabilă a informațiilor privind costurile și cheltuielile
  , firma de investiții poate furniza informațiile privind costurile și cheltuielile▌, fără întârzieri nejustificate, după încheierea tranzacției, cu condiția să fie îndeplinite toate condițiile următoare:

ceea ce împiedică furnizarea prealabilă a informațiilor privind costurile și cheltuielile

(i)

firma de investiții i-a oferit clientului opțiunea de a amâna încheierea tranzacției până când clientul va primi informațiile;

| (ii) | clientul a fost de acord să primească informațiile
  fără întârzieri nejustificate,
  după încheierea tranzacției. |
| --- | --- |

(ii)

clientul a fost de acord să primească informațiile
  fără întârzieri nejustificate,
  după încheierea tranzacției.

fără întârzieri nejustificate,

Firma de investiții îi oferă clientului posibilitatea de a primi aceste informații prin telefon, înainte de încheierea tranzacției.
  ”;

Firma de investiții îi oferă clientului posibilitatea de a primi aceste informații prin telefon, înainte de încheierea tranzacției.

| (c) | se introduce următorul alineat (5a):

  „(5a)   Firmele de investiții furnizează clienților sau clienților potențiali, în format electronic, toate informațiile impuse de prezenta directivă, cu excepția cazului în care clientul sau clientul potențial este un client de retail sau un client de retail potențial care a solicitat să primească informațiile pe suport de hârtie, caz în care informațiile s furnizează pe suport de hârtie și în mod gratuit.
  Firmele de investiții informează clienții de retail sau clienții potențiali de retail că au opțiunea de a primi informațiile pe suport de hârtie.
  Firmele de investiții informează clienții de retail existenți care primeau anterior informațiile impuse de prezenta directivă pe suport de hârtie că vor primi aceste informații în format electronic cu cel puțin opt săptămâni înainte de a trimite informațiile respective în format electronic. Firmele de investiții informează clienții de retail existenți că au posibilitatea de a alege fie să primească în continuare informații pe suport de hârtie, fie să opteze pentru primirea informațiilor în format electronic. De asemenea, firmele de investiții informează clienții de retail existenți că, în cazul în care aceștia nu solicită continuarea furnizării informațiilor pe suport de hârtie în perioada de opt săptămâni, informațiile le vor fi trimise automat în format electronic.
  Clienții de retail existenți care primesc deja informațiile impuse de prezenta directivă în format electronic nu trebuie să fie informați.”; |
| --- | --- |

(c)

se introduce următorul alineat (5a):

„(5a)   Firmele de investiții furnizează clienților sau clienților potențiali, în format electronic, toate informațiile impuse de prezenta directivă, cu excepția cazului în care clientul sau clientul potențial este un client de retail sau un client de retail potențial care a solicitat să primească informațiile pe suport de hârtie, caz în care informațiile s furnizează pe suport de hârtie și în mod gratuit.

Firmele de investiții informează clienții de retail sau clienții potențiali de retail că au opțiunea de a primi informațiile pe suport de hârtie.

Firmele de investiții informează clienții de retail existenți care primeau anterior informațiile impuse de prezenta directivă pe suport de hârtie că vor primi aceste informații în format electronic cu cel puțin opt săptămâni înainte de a trimite informațiile respective în format electronic. Firmele de investiții informează clienții de retail existenți că au posibilitatea de a alege fie să primească în continuare informații pe suport de hârtie, fie să opteze pentru primirea informațiilor în format electronic. De asemenea, firmele de investiții informează clienții de retail existenți că, în cazul în care aceștia nu solicită continuarea furnizării informațiilor pe suport de hârtie în perioada de opt săptămâni, informațiile le vor fi trimise automat în format electronic.
  Clienții de retail existenți care primesc deja informațiile impuse de prezenta directivă în format electronic nu trebuie să fie informați.”;

| (ca) | se introduce următorul alineat (9a):





  „(9a)
     
  Statele membre asigură faptul că firmele de investiții pot plăti în comun pentru furnizarea de servicii de executare și pentru furnizarea de servicii de cercetare pentru investiții, cu condiția să fie îndeplinite toate condițiile următoare:








  (a) | înainte de furnizarea serviciilor de executare sau de cercetare pentru investiții, a fost încheiat un acord între firma de investiții și furnizorul de servicii cercetare care identifică ce parte din plata comună poate fi atribuită cercetării pentru investiții; |
| --- | --- | --- |

(ca)

se introduce următorul alineat (9a):

se introduce următorul alineat (9a):

„(9a)
     
  Statele membre asigură faptul că firmele de investiții pot plăti în comun pentru furnizarea de servicii de executare și pentru furnizarea de servicii de cercetare pentru investiții, cu condiția să fie îndeplinite toate condițiile următoare:

(a)

înainte de furnizarea serviciilor de executare sau de cercetare pentru investiții, a fost încheiat un acord între firma de investiții și furnizorul de servicii cercetare care identifică ce parte din plata comună poate fi atribuită cercetării pentru investiții;

| (b) | firma de investiții își informează clientul cu privire la plățile comune; |
| --- | --- |

(b)

firma de investiții își informează clientul cu privire la plățile comune;

| (c) | serviciile de executare pentru care se efectuează plata comună sunt furnizate exclusiv în legătură cu emitenții care nu au depășit o capitalizare bursieră de 1 miliard EUR în perioada de 36 de luni care precedă furnizarea serviciilor de cercetare pentru investiții. |
| --- | --- |

(c)

serviciile de executare pentru care se efectuează plata comună sunt furnizate exclusiv în legătură cu emitenții care nu au depășit o capitalizare bursieră de 1 miliard EUR în perioada de 36 de luni care precedă furnizarea serviciilor de cercetare pentru investiții.

În sensul prezentului articol, sintagma «cercetare pentru investiții» trebuie înțeleasă ca incluzând materialele sau serviciile de cercetare referitoare la unul sau mai multe instrumente financiare sau alte active ori la emitenții sau potențialii emitenți de instrumente financiare ori ca incluzând materialele sau serviciile de cercetare strâns legate de un anumit sector sau de o anumită piață, contribuind la formarea unor opinii despre instrumentele financiare, activele sau emitenții din respectivul sector sau piața respectivă.

Cercetarea pentru investiții include, de asemenea, materiale sau servicii prin care se recomandă sau se sugerează, în mod explicit sau implicit, o strategie de investiții și se exprimă o opinie motivată asupra valorilor sau prețurilor prezente sau viitoare ale instrumentelor financiare ori ale activelor sau se oferă o analiză și informații originale și se ajunge la concluzii bazate pe informații noi sau existente care ar putea fi folosite în cadrul unei strategii de investiții și care ar putea să aibă relevanță și valoare adăugată pentru deciziile luate de firma de investiții în numele clienților care au achitat taxa pentru respectiva cercetare.”

| 5. | La articolul 25 alineatul (2), se adaugă următorul paragraf:
  „Atunci când oferă servicii de consultanță de investiții sau servicii de administrare a portofoliului care implică realocarea instrumentelor financiare, firmele de investiții analizează costurile și beneficiile realocării instrumentelor financiare.
  Atunci când oferă servicii de consultanță de investiții, firmele de investiții
  informează clientul dacă beneficiile unei astfel de realocări a instrumentelor financiare sunt sau nu mai mari decât costurile implicate de această realocare.”; |
| --- | --- |

5.

La articolul 25 alineatul (2), se adaugă următorul paragraf:

„Atunci când oferă servicii de consultanță de investiții sau servicii de administrare a portofoliului care implică realocarea instrumentelor financiare, firmele de investiții analizează costurile și beneficiile realocării instrumentelor financiare.
  Atunci când oferă servicii de consultanță de investiții, firmele de investiții
  informează clientul dacă beneficiile unei astfel de realocări a instrumentelor financiare sunt sau nu mai mari decât costurile implicate de această realocare.”;

Atunci când oferă servicii de consultanță de investiții, firmele de investiții

| 5a. | La articolul 25 alineatul (6), se adaugă următorul paragraf:




  „Prezentul alineat nu se aplică obligațiilor legate de pragurile de raportare a pierderilor prevăzute la articolul 25a din prezenta directivă.” |
| --- | --- |

5a.

5a.

La articolul 25 alineatul (6), se adaugă următorul paragraf:

La articolul 25 alineatul (6), se adaugă următorul paragraf:

„Prezentul alineat nu se aplică obligațiilor legate de pragurile de raportare a pierderilor prevăzute la articolul 25a din prezenta directivă.”

„Prezentul alineat nu se aplică obligațiilor legate de pragurile de raportare a pierderilor prevăzute la articolul 25a din prezenta directivă.”

| 5b. | La articolul 25 alineatul (8), partea introductivă se modifică după cum urmează:



  „(8)   Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 89 prin care să garanteze că firmele de investiții respectă principiile prevăzute la alineatele (2)-(6) de la prezentul articol aplicabile furnizării de servicii de investiții sau servicii auxiliare clienților, inclusiv informațiile care trebuie obținute atunci când evaluează caracterul corespunzător sau adecvat al serviciilor și al instrumentelor financiare pentru clienții lor, criteriile de evaluare a instrumentelor financiare care nu sunt complexe în sensul alineatului (4) litera (a) punctul (vi) din prezentul articol, precum și conținutul și formatul înregistrărilor și acordurilor privind furnizarea de servicii către clienți și ale rapoartelor periodice referitoare la serviciile furnizate adresate clienților
  , cu excepția obligațiilor legate de pragurile de raportare privind pierderile stabilite la articolul 25a
  . Aceste acte delegate țin cont de următoarele:” |
| --- | --- |

5b.

5b.

La articolul 25 alineatul (8), partea introductivă se modifică după cum urmează:

La articolul 25 alineatul (8), partea introductivă se modifică după cum urmează:

„(8)   Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 89 prin care să garanteze că firmele de investiții respectă principiile prevăzute la alineatele (2)-(6) de la prezentul articol aplicabile furnizării de servicii de investiții sau servicii auxiliare clienților, inclusiv informațiile care trebuie obținute atunci când evaluează caracterul corespunzător sau adecvat al serviciilor și al instrumentelor financiare pentru clienții lor, criteriile de evaluare a instrumentelor financiare care nu sunt complexe în sensul alineatului (4) litera (a) punctul (vi) din prezentul articol, precum și conținutul și formatul înregistrărilor și acordurilor privind furnizarea de servicii către clienți și ale rapoartelor periodice referitoare la serviciile furnizate adresate clienților
  , cu excepția obligațiilor legate de pragurile de raportare privind pierderile stabilite la articolul 25a
  . Aceste acte delegate țin cont de următoarele:”

| 5c. | Se introduce următorul articol 25a:





  „Articolul 25a




  Pragurile de raportare privind pierderile



  (1)   
  Firmele de investiții care furnizează servicii de administrare a portofoliului informează clientul dacă valoarea totală a portofoliului, astfel cum a fost evaluată la începutul fiecărei perioade de raportare, se depreciază cu 10 % și apoi cu multipli ai lui 10 %, cel mai târziu la sfârșitul zilei lucrătoare în care este depășit pragul sau, în cazul în care pragul este depășit într-o zi nelucrătoare, la încheierea următoarei zile lucrătoare.




  (2)   
  Firmele de investiții care dețin un cont al unui client de retail ce include poziții pe instrumente financiare cu efect de levier sau tranzacții cu datorii contingente informează clientul, în cazul în care valoarea inițială a oricărui instrument se depreciază cu 10 % și apoi cu multipli ai lui 10 %. Raportarea în temeiul prezentului alineat ar trebui să se efectueze în funcție de fiecare instrument, cu excepția cazului în care s-a convenit altfel cu clientul, și trebuie să aibă loc cel mai târziu la sfârșitul zilei lucrătoare în care este depășit pragul sau, în cazul în care pragul este depășit într-o zi nelucrătoare, la sfârșitul următoarei zile lucrătoare.” |
| --- | --- |

5c.

5c.

Se introduce următorul articol 25a:

Se introduce următorul articol 25a:

„Articolul 25a

Pragurile de raportare privind pierderile

(1)   
  Firmele de investiții care furnizează servicii de administrare a portofoliului informează clientul dacă valoarea totală a portofoliului, astfel cum a fost evaluată la începutul fiecărei perioade de raportare, se depreciază cu 10 % și apoi cu multipli ai lui 10 %, cel mai târziu la sfârșitul zilei lucrătoare în care este depășit pragul sau, în cazul în care pragul este depășit într-o zi nelucrătoare, la încheierea următoarei zile lucrătoare.

(2)   
  Firmele de investiții care dețin un cont al unui client de retail ce include poziții pe instrumente financiare cu efect de levier sau tranzacții cu datorii contingente informează clientul, în cazul în care valoarea inițială a oricărui instrument se depreciază cu 10 % și apoi cu multipli ai lui 10 %. Raportarea în temeiul prezentului alineat ar trebui să se efectueze în funcție de fiecare instrument, cu excepția cazului în care s-a convenit altfel cu clientul, și trebuie să aibă loc cel mai târziu la sfârșitul zilei lucrătoare în care este depășit pragul sau, în cazul în care pragul este depășit într-o zi nelucrătoare, la sfârșitul următoarei zile lucrătoare.”

| 6. | La articolul 27 alineatul (3), se adaugă următorul paragraf:
  „Cerința de raportare prevăzută la prezentul alineat nu se aplică însă până la [data intrării în vigoare a prezentei directive de modificare+ 2 ani].
  Comisia Europeană revizuiește în mod cuprinzător caracterul adecvat al cerințelor de raportare prevăzute la prezentul alineat și prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport până la [data intrării în vigoare a prezentei directive de modificare + 1 an].;” |
| --- | --- |

6.

La articolul 27 alineatul (3), se adaugă următorul paragraf:

„Cerința de raportare prevăzută la prezentul alineat nu se aplică însă până la [data intrării în vigoare a prezentei directive de modificare+ 2 ani].
  Comisia Europeană revizuiește în mod cuprinzător caracterul adecvat al cerințelor de raportare prevăzute la prezentul alineat și prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport până la [data intrării în vigoare a prezentei directive de modificare + 1 an].;”

Comisia Europeană revizuiește în mod cuprinzător caracterul adecvat al cerințelor de raportare prevăzute la prezentul alineat și prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport până la [data intrării în vigoare a prezentei directive de modificare + 1 an].;”

| 6a. | La articolul 27 alineatul (6), se adaugă următorul paragraf:




  „Comisia Europeană revizuiește în mod cuprinzător caracterul adecvat al cerințelor de raportare prevăzute la prezentul alineat și prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport până la [data intrării în vigoare a prezentei directive de modificare + 1 an].;” |
| --- | --- |

6a.

6a.

La articolul 27 alineatul (6), se adaugă următorul paragraf:

La articolul 27 alineatul (6), se adaugă următorul paragraf:

„Comisia Europeană revizuiește în mod cuprinzător caracterul adecvat al cerințelor de raportare prevăzute la prezentul alineat și prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport până la [data intrării în vigoare a prezentei directive de modificare + 1 an].;”

„Comisia Europeană revizuiește în mod cuprinzător caracterul adecvat al cerințelor de raportare prevăzute la prezentul alineat și prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport până la [data intrării în vigoare a prezentei directive de modificare + 1 an].;”

| 7. | Se introduce următorul articol 29a:

  „Articolul 29a
  Servicii furnizate clienților profesionali

  (1)   Cerințele prevăzute la articolul 24 alineatul (4) litera (c) nu se aplică altor servicii furnizate clienților profesionali decât consultanța de investiții și administrarea portofoliului.
  Cerințele prevăzute la articolul 24 alineatul (4) litera (c) nu se aplică nici contrapărților eligibile.




  (2)   Cerințele prevăzute la articolul 25 alineatul (2) al treilea paragraf și la articolul 25 alineatul (6) nu se aplică serviciilor furnizate clienților profesionali, cu excepția cazului în care clienții respectivi informează în scris firma de investiții că doresc să beneficieze de drepturile prevăzute în dispozițiile respective.


  (3)   Statele membre se asigură că firmele de investiții țin evidența solicitărilor în scris menționate la alineatul (2).”; |
| --- | --- |

7.

Se introduce următorul articol 29a:

„Articolul 29a

Servicii furnizate clienților profesionali

(1)   Cerințele prevăzute la articolul 24 alineatul (4) litera (c) nu se aplică altor servicii furnizate clienților profesionali decât consultanța de investiții și administrarea portofoliului.
  Cerințele prevăzute la articolul 24 alineatul (4) litera (c) nu se aplică nici contrapărților eligibile.

(2)   Cerințele prevăzute la articolul 25 alineatul (2) al treilea paragraf și la articolul 25 alineatul (6) nu se aplică serviciilor furnizate clienților profesionali, cu excepția cazului în care clienții respectivi informează în scris firma de investiții că doresc să beneficieze de drepturile prevăzute în dispozițiile respective.

(3)   Statele membre se asigură că firmele de investiții țin evidența solicitărilor în scris menționate la alineatul (2).”;

| 8. | La articolul 30, alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:

  „(1)   Statele membre se asigură că firmele de investiții autorizate să execute ordine în numele clienților, să tranzacționeze pe cont propriu sau să primească și să transmită ordine au posibilitatea de a antrena tranzacții între contrapărți eligibile sau de a încheia tranzacții cu aceste contrapărți fără a trebui să respecte dispozițiile prevăzute la articolul 24, cu excepția alineatului (5a), la articolul 25, la articolul 27 și la articolul 28 alineatul (1), în ceea ce privește tranzacțiile respective sau orice serviciu auxiliar legat direct de aceste tranzacții.”; |
| --- | --- |

8.

La articolul 30, alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:

„(1)   Statele membre se asigură că firmele de investiții autorizate să execute ordine în numele clienților, să tranzacționeze pe cont propriu sau să primească și să transmită ordine au posibilitatea de a antrena tranzacții între contrapărți eligibile sau de a încheia tranzacții cu aceste contrapărți fără a trebui să respecte dispozițiile prevăzute la articolul 24, cu excepția alineatului (5a), la articolul 25, la articolul 27 și la articolul 28 alineatul (1), în ceea ce privește tranzacțiile respective sau orice serviciu auxiliar legat direct de aceste tranzacții.”;

| 9. | Articolul 57 se modifică după cum urmează:






  (a) | alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:

  „(1)   Statele membre se asigură că autoritățile competente, în conformitate cu metodologia de calcul stabilită de ESMA în standardele tehnice de reglementare adoptate în conformitate cu alineatul (3), stabilesc și aplică limite ale pozițiilor cu privire la dimensiunea poziției nete pe care o persoană o poate deține în orice moment în instrumente financiare derivate pe mărfuri agricole și instrumente financiare derivate pe mărfuri importante sau critice care sunt tranzacționate în locuri de tranzacționare și în contracte extrabursiere echivalente din punct de vedere economic. Limitele se stabilesc pe baza tuturor pozițiilor deținute de o persoană și a celor deținute în numele acesteia la nivelul unui grup agregat pentru:






  (a) | a preveni abuzul de piață; |
| --- | --- | --- | --- |

9.

Articolul 57 se modifică după cum urmează:

(a)

alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:

„(1)   Statele membre se asigură că autoritățile competente, în conformitate cu metodologia de calcul stabilită de ESMA în standardele tehnice de reglementare adoptate în conformitate cu alineatul (3), stabilesc și aplică limite ale pozițiilor cu privire la dimensiunea poziției nete pe care o persoană o poate deține în orice moment în instrumente financiare derivate pe mărfuri agricole și instrumente financiare derivate pe mărfuri importante sau critice care sunt tranzacționate în locuri de tranzacționare și în contracte extrabursiere echivalente din punct de vedere economic. Limitele se stabilesc pe baza tuturor pozițiilor deținute de o persoană și a celor deținute în numele acesteia la nivelul unui grup agregat pentru:

(a)

a preveni abuzul de piață;

| (b) | a sprijini condițiile de decontare și de cotație ordonată, inclusiv prevenirea pozițiilor care cauzează distorsionarea pieței și, în special, asigurarea convergenței dintre prețurile instrumentelor derivate în luna livrării și prețurile la vedere pentru marfa activ suport, fără a aduce atingere descoperirii prețurilor pe piața mărfii activ suport. |
| --- | --- |

(b)

a sprijini condițiile de decontare și de cotație ordonată, inclusiv prevenirea pozițiilor care cauzează distorsionarea pieței și, în special, asigurarea convergenței dintre prețurile instrumentelor derivate în luna livrării și prețurile la vedere pentru marfa activ suport, fără a aduce atingere descoperirii prețurilor pe piața mărfii activ suport.

Limitele pozițiilor nu se aplică:

| (a) | pozițiilor deținute de o entitate nefinanciară sau în numele acesteia și care pot fi considerate în mod obiectiv ca reducând riscurile legate în mod direct de activitatea comercială a entității nefinanciare respective; |
| --- | --- |

(a)

pozițiilor deținute de o entitate nefinanciară sau în numele acesteia și care pot fi considerate în mod obiectiv ca reducând riscurile legate în mod direct de activitatea comercială a entității nefinanciare respective;

| (b) | pozițiilor deținute de o entitate financiară sau în numele unei entități financiare care face parte dintr-un grup nefinanciar și acționează în numele grupului nefinanciar respectiv și care pot fi considerate în mod obiectiv ca reducând riscurile legate în mod direct de activitatea comercială a grupului nefinanciar respectiv; |
| --- | --- |

(b)

pozițiilor deținute de o entitate financiară sau în numele unei entități financiare care face parte dintr-un grup nefinanciar și acționează în numele grupului nefinanciar respectiv și care pot fi considerate în mod obiectiv ca reducând riscurile legate în mod direct de activitatea comercială a grupului nefinanciar respectiv;

| (c) | pozițiilor deținute de contrapărți financiare și nefinanciare pentru pozițiile care pot fi măsurate în mod obiectiv ca rezultând din tranzacții încheiate în scopul îndeplinirii obligațiilor de a furniza lichidități într-un loc de tranzacționare, astfel cum se menționează la articolul 2 alineatul (4) al patrulea paragraf litera (c); |
| --- | --- |

(c)

pozițiilor deținute de contrapărți financiare și nefinanciare pentru pozițiile care pot fi măsurate în mod obiectiv ca rezultând din tranzacții încheiate în scopul îndeplinirii obligațiilor de a furniza lichidități într-un loc de tranzacționare, astfel cum se menționează la articolul 2 alineatul (4) al patrulea paragraf litera (c);

| (d) | titlurilor de valoare, astfel cum sunt menționate la articolul 4 alineatul (1) punctul (44) litera (c), care se referă la o marfă sau la un activ suport în conformitate cu anexa I secțiunea C punctul (10).”; |
| --- | --- |

(d)

titlurilor de valoare, astfel cum sunt menționate la articolul 4 alineatul (1) punctul (44) litera (c), care se referă la o marfă sau la un activ suport în conformitate cu anexa I secțiunea C punctul (10).”;

ESMA elaborează proiecte de standarde tehnice de reglementare pentru a stabili o procedură pentru entitățile financiare care fac parte dintr-un grup predominant comercial și care pot solicita o derogare privind acoperirea riscurilor pentru poziții deținute de entitatea financiară respectivă care pot fi considerate în mod obiectiv ca reducând riscurile legate în mod direct de activitatea comercială a entităților nefinanciare din cadrul grupului. ESMA elaborează proiecte de standarde tehnice de reglementare pentru a stabili o procedură referitoare la modul în care persoanele pot solicita o derogare privind acoperirea riscurilor pentru poziții care rezultă din tranzacții efectuate în vederea îndeplinirii obligațiilor privind furnizarea de lichidități într-un loc de tranzacționare.

ESMA înaintează Comisiei proiectele de standarde tehnice de reglementare până la [nouă luni de la data intrării în vigoare a prezentei directive].

Se deleagă Comisiei competența de a adopta standardele tehnice de reglementare menționate la primul paragraf în conformitate cu articolele 10-14 din Regulamentul (UE) nr. 1095/2010.”;

| (b) | alineatele (3) și (4) se înlocuiesc cu următorul text:

  „(3)   ESMA elaborează proiecte de standarde tehnice de reglementare pentru a specifica instrumentele financiare derivate pe mărfuri agricole și instrumentele financiare derivate pe mărfuri importante sau critice menționate la alineatul (1) și pentru a determina metodologia de calcul pe care autoritățile competente o aplică în stabilirea limitelor poziției din luna respectivă și a limitelor poziției din altă lună pentru instrumentele financiare derivate pe mărfuri decontate fizic sau în numerar, pe baza caracteristicilor instrumentelor financiare derivate pertinente.
  În cazul specificării instrumentelor financiare derivate pe mărfuri importante sau critice, ESMA ia în considerare următorii factori:






  (a) | un total al pozițiilor deschise de 300 000 de loturi în medie pe an; |
| --- | --- | --- |

(b)

alineatele (3) și (4) se înlocuiesc cu următorul text:

„(3)   ESMA elaborează proiecte de standarde tehnice de reglementare pentru a specifica instrumentele financiare derivate pe mărfuri agricole și instrumentele financiare derivate pe mărfuri importante sau critice menționate la alineatul (1) și pentru a determina metodologia de calcul pe care autoritățile competente o aplică în stabilirea limitelor poziției din luna respectivă și a limitelor poziției din altă lună pentru instrumentele financiare derivate pe mărfuri decontate fizic sau în numerar, pe baza caracteristicilor instrumentelor financiare derivate pertinente.

În cazul specificării instrumentelor financiare derivate pe mărfuri importante sau critice, ESMA ia în considerare următorii factori:

(a)

un total al pozițiilor deschise de 300 000 de loturi în medie pe an;

| (b) | numărul participanților la piață; |
| --- | --- |

(b)

numărul participanților la piață;

| (c) | marfa activ suport a instrumentului financiar derivat în cauză. |
| --- | --- |

(c)

marfa activ suport a instrumentului financiar derivat în cauză.

În cazul determinării metodologiei de calcul menționate la primul paragraf, ESMA ia în considerare următorii factori:

| (a) | furnizarea elementelor livrabile ale mărfurilor activ suport; |
| --- | --- |

(a)

furnizarea elementelor livrabile ale mărfurilor activ suport;

| (b) | totalul pozițiilor deschise în instrumentul financiar derivat respectiv și totalul pozițiilor deschise pentru alte instrumente financiare cu aceeași marfă activ suport; |
| --- | --- |

(b)

totalul pozițiilor deschise în instrumentul financiar derivat respectiv și totalul pozițiilor deschise pentru alte instrumente financiare cu aceeași marfă activ suport;

| (c) | numărul și dimensiunea participanților la piață; |
| --- | --- |

(c)

numărul și dimensiunea participanților la piață;

| (d) | caracteristicile pieței de mărfuri activ suport, inclusiv modelele de producție, de consum și de transport către piață; |
| --- | --- |

(d)

caracteristicile pieței de mărfuri activ suport, inclusiv modelele de producție, de consum și de transport către piață;

| (e) | dezvoltarea de noi instrumente financiare derivate; |
| --- | --- |

(e)

dezvoltarea de noi instrumente financiare derivate;

| (f) | experiența firmelor de investiții sau a operatorilor de piață care exploatează un loc de tranzacționare și alte jurisdicții în ceea ce privește limitele pozițiilor. |
| --- | --- |

(f)

experiența firmelor de investiții sau a operatorilor de piață care exploatează un loc de tranzacționare și alte jurisdicții în ceea ce privește limitele pozițiilor.

ESMA înaintează Comisiei proiectele de standarde tehnice de reglementare menționate la primul paragraf până la [nouă luni de la data intrării în vigoare a prezentei directive].

Se deleagă Comisiei competența de a adopta standardele tehnice de reglementare menționate la primul paragraf în conformitate cu articolele 10-14 din Regulamentul (UE) nr. 1095/2010.

(4)   Autoritățile competente stabilesc limite ale pozițiilor pentru contracte importante sau critice cu instrumente financiare derivate pe mărfuri tranzacționate într-un loc de tranzacționare și pentru instrumente financiare derivate pe mărfuri agricole pe baza metodologiei de calcul prevăzute în standardele tehnice de reglementare adoptate de Comisie în conformitate cu alineatul (3). Limitele pozițiilor cuprind contractele extrabursiere echivalente din punct de vedere economic.

Autoritățile competente revizuiesc limitele pozițiilor atunci când intervine o modificare semnificativă în cadrul pieței, inclusiv o modificare semnificativă în furnizarea elementelor livrabile sau în totalul pozițiilor deschise, pe baza stabilirii de către acestea a elementelor livrabile sau a totalului pozițiilor deschise și restabilesc limita poziției în conformitate cu metodologia de calcul stabilită în standardele tehnice de reglementare adoptate de Comisie în conformitate cu alineatul (3).”;

| (c) | alineatele (6), (7) și (8) se înlocuiesc cu următorul text:

  „(6)   În cazul în care instrumentele financiare derivate pe mărfuri agricole și instrumentele financiare derivate pe mărfuri importante sau critice bazate pe același activ suport și cu aceleași caracteristici sunt tranzacționate în cantități importante în locuri de tranzacționare din mai multe jurisdicții, autoritatea competentă din locul de tranzacționare în care se desfășoară cel mai mare volum de tranzacționări (autoritatea centrală competentă) stabilește limita poziției unice care trebuie să se aplice tuturor tranzacțiilor cu instrumentul financiar derivat respectiv. Autoritatea competentă centrală consultă autoritățile competente din alte locuri de tranzacționare în care instrumentul derivat pe mărfuri respectiv este tranzacționat în cantități importante cu privire la limita poziției unice care trebuie să se aplice și la orice revizuire a limitelor pozițiilor unice. Autoritățile competente care nu sunt de acord cu stabilirea limitei poziției unice de către autoritatea centrală competentă declară în scris motivele complete și detaliate pentru care consideră că cerințele stabilite la alineatul (1) nu sunt îndeplinite. ESMA soluționează eventualele litigii care rezultă din dezacordul dintre autoritățile competente.
  Autoritățile competente din locurile de tranzacționare în care se tranzacționează instrumente financiare derivate pe mărfuri agricole și instrumente financiare derivate pe mărfuri importante sau critice bazate pe același activ suport și cu aceleași caracteristici și autoritățile competente ale deținătorilor de poziții pe instrumentele financiare derivate pe mărfuri respective instituie mecanisme de cooperare, inclusiv schimbul de date pertinente, pentru a face posibilă monitorizarea și executarea limitei poziției unice.


  (7)   ESMA monitorizează cel puțin o dată pe an modul în care autoritățile competente au aplicat limitele pozițiilor stabilite în conformitate cu metodologia de calcul stabilită de ESMA în temeiul alineatului (3). Astfel, ESMA se asigură că o limită a poziției unice se aplică efectiv instrumentelor financiare derivate pe mărfuri agricole și contractelor importante sau critice bazate pe același activ suport și cu aceleași caracteristici, indiferent de locul în care sunt tranzacționate în conformitate cu alineatul (6).


  (8)   Statele membre se asigură că firmele de investiții sau operatorii de piață care exploatează un loc de tranzacționare în care se tranzacționează instrumente financiare derivate pe mărfuri aplică mecanisme de control al administrării pozițiilor care includ competențe ale locului de tranzacționare de a:






  (a) | monitoriza totalul pozițiilor deschise ale persoanelor; |
| --- | --- | --- |

(c)

alineatele (6), (7) și (8) se înlocuiesc cu următorul text:

„(6)   În cazul în care instrumentele financiare derivate pe mărfuri agricole și instrumentele financiare derivate pe mărfuri importante sau critice bazate pe același activ suport și cu aceleași caracteristici sunt tranzacționate în cantități importante în locuri de tranzacționare din mai multe jurisdicții, autoritatea competentă din locul de tranzacționare în care se desfășoară cel mai mare volum de tranzacționări (autoritatea centrală competentă) stabilește limita poziției unice care trebuie să se aplice tuturor tranzacțiilor cu instrumentul financiar derivat respectiv. Autoritatea competentă centrală consultă autoritățile competente din alte locuri de tranzacționare în care instrumentul derivat pe mărfuri respectiv este tranzacționat în cantități importante cu privire la limita poziției unice care trebuie să se aplice și la orice revizuire a limitelor pozițiilor unice. Autoritățile competente care nu sunt de acord cu stabilirea limitei poziției unice de către autoritatea centrală competentă declară în scris motivele complete și detaliate pentru care consideră că cerințele stabilite la alineatul (1) nu sunt îndeplinite. ESMA soluționează eventualele litigii care rezultă din dezacordul dintre autoritățile competente.

Autoritățile competente din locurile de tranzacționare în care se tranzacționează instrumente financiare derivate pe mărfuri agricole și instrumente financiare derivate pe mărfuri importante sau critice bazate pe același activ suport și cu aceleași caracteristici și autoritățile competente ale deținătorilor de poziții pe instrumentele financiare derivate pe mărfuri respective instituie mecanisme de cooperare, inclusiv schimbul de date pertinente, pentru a face posibilă monitorizarea și executarea limitei poziției unice.

(7)   ESMA monitorizează cel puțin o dată pe an modul în care autoritățile competente au aplicat limitele pozițiilor stabilite în conformitate cu metodologia de calcul stabilită de ESMA în temeiul alineatului (3). Astfel, ESMA se asigură că o limită a poziției unice se aplică efectiv instrumentelor financiare derivate pe mărfuri agricole și contractelor importante sau critice bazate pe același activ suport și cu aceleași caracteristici, indiferent de locul în care sunt tranzacționate în conformitate cu alineatul (6).

(8)   Statele membre se asigură că firmele de investiții sau operatorii de piață care exploatează un loc de tranzacționare în care se tranzacționează instrumente financiare derivate pe mărfuri aplică mecanisme de control al administrării pozițiilor care includ competențe ale locului de tranzacționare de a:

(a)

monitoriza totalul pozițiilor deschise ale persoanelor;

| (b) | obține informații de la persoane, inclusiv toată documentația pertinentă, privind dimensiunea și scopul unei poziții sau al unei expuneri generate, informații privind beneficiarii reali sau subiacenți, orice practici concertate și orice activ sau pasiv conex de pe piața activului suport, inclusiv, după caz, în legătură cu pozițiile deținute prin contracte conexe în alte locuri de tranzacționare și extrabursier prin intermediul membrilor sau al participanților; |
| --- | --- |

(b)

obține informații de la persoane, inclusiv toată documentația pertinentă, privind dimensiunea și scopul unei poziții sau al unei expuneri generate, informații privind beneficiarii reali sau subiacenți, orice practici concertate și orice activ sau pasiv conex de pe piața activului suport, inclusiv, după caz, în legătură cu pozițiile deținute prin contracte conexe în alte locuri de tranzacționare și extrabursier prin intermediul membrilor sau al participanților;

| (c) | impune unei persoane să elimine sau să reducă o poziție în mod temporar sau permanent și să adopte măsuri în mod unilateral pentru a asigura eliminarea sau reducerea poziției în cazul în care persoana respectivă nu dă curs acestei solicitări; și |
| --- | --- |

(c)

impune unei persoane să elimine sau să reducă o poziție în mod temporar sau permanent și să adopte măsuri în mod unilateral pentru a asigura eliminarea sau reducerea poziției în cazul în care persoana respectivă nu dă curs acestei solicitări; și

| (d) | impune unei persoane să reintroducă temporar lichidități pe piață la un preț și volum convenite, cu intenția expresă de a reduce efectele unei poziții majore sau dominante. |
| --- | --- |

(d)

impune unei persoane să reintroducă temporar lichidități pe piață la un preț și volum convenite, cu intenția expresă de a reduce efectele unei poziții majore sau dominante.

ESMA elaborează proiecte de standarde tehnice de reglementare pentru a preciza conținutul mecanismelor de control al administrării pozițiilor, ținând seama de caracteristicile locurilor de tranzacționare în cauză.

ESMA înaintează Comisiei proiectele de standarde tehnice de reglementare până la [nouă luni de la data intrării în vigoare a prezentei directive].

Se deleagă Comisiei competența de a adopta standardele tehnice de reglementare menționate la primul paragraf în conformitate cu articolele 10-14 din Regulamentul (UE) nr. 1095/2010.”;

| 10. | La articolul 58, alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:

  „(2)   Statele membre se asigură că firmele de investiții care tranzacționează instrumente financiare derivate pe mărfuri sau certificate de emisii ori instrumente derivate pe acestea în afara unui loc de tranzacționare pun la dispoziția autorității centrale competente menționate la articolul 57 alineatul (6), cel puțin o dată pe zi, o defalcare completă a pozițiilor lor luate în cadrul instrumentelor financiare derivate pe mărfuri sau al certificatelor de emisii ori al instrumentelor derivate pe acestea tranzacționate într-un loc de tranzacționare și în cadrul contractelor extrabursiere echivalente din punct de vedere economic, precum și a pozițiilor clienților lor și ale clienților respectivilor clienți, până când se ajunge la clientul final, în conformitate cu articolul 26 din Regulamentul (UE) nr. 600/2014 și, dacă este cazul, cu articolul 8 din Regulamentul (UE) nr. 1227/2011.” |
| --- | --- |

10.

La articolul 58, alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:

„(2)   Statele membre se asigură că firmele de investiții care tranzacționează instrumente financiare derivate pe mărfuri sau certificate de emisii ori instrumente derivate pe acestea în afara unui loc de tranzacționare pun la dispoziția autorității centrale competente menționate la articolul 57 alineatul (6), cel puțin o dată pe zi, o defalcare completă a pozițiilor lor luate în cadrul instrumentelor financiare derivate pe mărfuri sau al certificatelor de emisii ori al instrumentelor derivate pe acestea tranzacționate într-un loc de tranzacționare și în cadrul contractelor extrabursiere echivalente din punct de vedere economic, precum și a pozițiilor clienților lor și ale clienților respectivilor clienți, până când se ajunge la clientul final, în conformitate cu articolul 26 din Regulamentul (UE) nr. 600/2014 și, dacă este cazul, cu articolul 8 din Regulamentul (UE) nr. 1227/2011.”

| 11. | La articolul 90, se introduce următorul alineat (1a):

  „(1a)   Înainte de 31 decembrie 2021, Comisia revizuiește impactul exonerării prevăzute la articolul 2 alineatul (1) litera (j) în ceea ce privește certificatele de emisii sau instrumentele derivate pe acestea și elaborează, dacă este cazul, o propunere legislativă de modificare a exonerării respective. În acest context, Comisia evaluează tranzacționarea certificatelor UE de emisii și a instrumentelor derivate pe acestea la nivelul UE și în țările terțe, impactul exonerării prevăzute la articolul 2 alineatul (1) litera (j) asupra protecției investitorilor, a integrității și a transparenței piețelor certificatelor de emisii și a instrumentelor derivate pe acestea, precum și oportunitatea adoptării vreunor măsuri în legătură cu tranzacționarea în locuri de tranzacționare din țări terțe.” |
| --- | --- |

11.

La articolul 90, se introduce următorul alineat (1a):

„(1a)   Înainte de 31 decembrie 2021, Comisia revizuiește impactul exonerării prevăzute la articolul 2 alineatul (1) litera (j) în ceea ce privește certificatele de emisii sau instrumentele derivate pe acestea și elaborează, dacă este cazul, o propunere legislativă de modificare a exonerării respective. În acest context, Comisia evaluează tranzacționarea certificatelor UE de emisii și a instrumentelor derivate pe acestea la nivelul UE și în țările terțe, impactul exonerării prevăzute la articolul 2 alineatul (1) litera (j) asupra protecției investitorilor, a integrității și a transparenței piețelor certificatelor de emisii și a instrumentelor derivate pe acestea, precum și oportunitatea adoptării vreunor măsuri în legătură cu tranzacționarea în locuri de tranzacționare din țări terțe.”

Articolul 1a

Modificarea Directivei (UE) 2019/878

Articolul 2 alineatul (1) din Directiva (UE) 2019/878 se modifică după cum urmează:

| 1. | primul paragraf se înlocuiește cu următorul text:




  „Statele membre adoptă și publică până la 28 decembrie 2020:








  (i) | măsurile necesare pentru a se conforma dispozițiilor prezentei directive, în măsura în care acestea se referă la instituțiile de credit; |
| --- | --- | --- |

1.

primul paragraf se înlocuiește cu următorul text:

„Statele membre adoptă și publică până la 28 decembrie 2020:

(i)

măsurile necesare pentru a se conforma dispozițiilor prezentei directive, în măsura în care acestea se referă la instituțiile de credit;

| (ii) | măsurile necesare pentru respectarea articolului 1 punctele (1) și (9) din prezenta directivă cu privire la articolul 2 alineatele (5) și (6) și articolul 21b din Directiva 2013/36/UE, în măsura în care acestea se referă la instituțiile de credit și la firmele de investiții.” |
| --- | --- |

(ii)

măsurile necesare pentru respectarea articolului 1 punctele (1) și (9) din prezenta directivă cu privire la articolul 2 alineatele (5) și (6) și articolul 21b din Directiva 2013/36/UE, în măsura în care acestea se referă la instituțiile de credit și la firmele de investiții.”

| 2. | după primul paragraf se introduce următorul paragraf:




  „Statele membre informează de îndată Comisia despre acest lucru.” |
| --- | --- |

2.

după primul paragraf se introduce următorul paragraf:

„Statele membre informează de îndată Comisia despre acest lucru.”

Articolul 1b

Modificarea Directivei 2013/36/UE

La articolul 94 alineatul (2), al treilea, al patrulea și al cincilea paragraf se înlocuiesc cu următorul text:

„În scopul identificării personalului ale cărui activități profesionale au un impact semnificativ asupra profilului de risc al instituției astfel cum se menționează la articolul 92 alineatul (2), cu excepția personalului din firmele de investiții astfel cum sunt definite la articolul 4 alineatul (1) punctul 2 din Regulamentul (UE) nr. 575/2013, ABE elaborează proiecte de standarde tehnice de reglementare care stabilesc criteriile pentru a defini următoarele:

| (a) | responsabilități de conducere și funcții de control; |
| --- | --- |

(a)

responsabilități de conducere și funcții de control;

| (b) | unitate operațională importantă și impact semnificativ asupra profilului de risc al unității operaționale în cauză; și |
| --- | --- |

(b)

unitate operațională importantă și impact semnificativ asupra profilului de risc al unității operaționale în cauză; și

| (c) | alte categorii de personal, care nu sunt menționate în mod expres la articolul 92 alineatul (2), ale căror activități profesionale exercită asupra profilului de risc al instituției un impact la fel de semnificativ ca cel al categoriilor de personal menționate în acesta. |
| --- | --- |

(c)

alte categorii de personal, care nu sunt menționate în mod expres la articolul 92 alineatul (2), ale căror activități profesionale exercită asupra profilului de risc al instituției un impact la fel de semnificativ ca cel al categoriilor de personal menționate în acesta.

ABE transmite Comisiei proiectele respective de standarde tehnice de reglementare până la 28 decembrie 2019.

Se deleagă Comisiei competența de a completa prezenta directivă prin adoptarea standardelor tehnice de reglementare menționate la prezentul alineat în conformitate cu articolele 10-14 din Regulamentul (UE) nr. 1093/2010. În ceea ce privește standardele tehnice de reglementare aplicabile firmelor de investiții astfel cum sunt definite la articolul 4 alineatul (1) punctul 2 din Regulamentul (UE) nr. 575/2013, împuternicirea prevăzută la articolul 94 alineatul (2) din prezenta directivă, astfel cum a fost modificat prin Directiva (UE) 2018/843 a Parlamentului European și a Consiliului, se aplică în continuare până la 26 iunie 2021.”

Articolul 2

Transpunere

(1)   Statele membre adoptă și publică actele cu putere de lege și actele administrative necesare pentru a se conforma prezentei directive până la [9 luni de la intrarea în vigoare a prezentei directive]. Statele membre comunică de îndată Comisiei textele măsurilor respective.

Statele membre aplică măsurile respective de la [12 luni de la intrarea în vigoare a prezentei directive].

(2)   Comisiei îi sunt comunicate de către statele membre textele principalelor dispoziții de drept intern pe care le adoptă în domeniul reglementat de prezenta directivă.

Articolul 2a

Clauza de revizuire

Cel târziu până la 31 iulie 2021, după consultarea ESMA și pe baza rezultatelor unei consultări publice care urmează să fie desfășurată de Comisie cu suficient timp înainte, Comisia prezintă o propunere de revizuire a Directivei 2014/65/UE și a Regulamentului (UE) nr. 600/2014. Revizuirea trebuie să fie amplă și să țină seama de aspecte precum cele legate de structura pieței, date, tranzacționare și post-tranzacționare, normele de cercetare, normele privind plata stimulentelor pentru consultanți, nivelul calificărilor profesionale ale consultanților din Europa, clasificarea clienților, precum și de Brexit.

Articolul 3

Intrare în vigoare

Prezenta directivă intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Articolul 4

Destinatari

Prezenta directivă se adresează statelor membre.

Adoptată la Bruxelles,

Pentru Parlamentul European,

Președintele

Pentru Consiliu,

Președintele

---

(1)  Chestiunea a fost retrimisă pentru negocieri interinstituționale comisiei competente în temeiul articolului 59 alineatul (4) al patrulea paragraf din Regulamentul de procedură (A9-0208/2020).

1

(*1)  Amendamente: textul nou sau modificat este marcat cu caractere cursive aldine; textul eliminat este marcat prin simbolul ▌.

*1

(2)  COM(2020)0456 final din 27.5.2020.

2

(3)  Directiva 2014/65/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 15 mai 2014 privind piețele instrumentelor financiare și de modificare a Directivei 2002/92/CE și a Directivei 2011/61/UE (JO L 173, 12.6.2014, p. 349).

3

(4)  JO L 123, 12.5.2016, p. 1.

4

(5)  JO C 369, 17.12.2011, p. 14.

5

---

Vineri, 26 noiembrie 2020

| 20.10.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 425/184 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 425/184

---

P9_TA(2020)0324

Aplicarea contingentelor tarifare și a altor contingente de import ale Uniunii ***I

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 26 noiembrie 2020 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind aplicarea contingentelor tarifare și a altor contingente de import ale Uniunii (COM(2020)0375 – C9-0274/2020 – 2020/0176(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2021/C 425/27)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2020)0375), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2020)0375),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 207 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora Comisia a prezentat propunerea Parlamentului (C9-0274/2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 207 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora Comisia a prezentat propunerea Parlamentului (C9-0274/2020),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 18 noiembrie 2020, de a aproba poziția Parlamentului în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 18 noiembrie 2020, de a aproba poziția Parlamentului în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru comerț internațional (A9-0216/2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru comerț internațional (A9-0216/2020),

| 1. | adoptă poziția sa în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care își înlocuiește, își modifică în mod substanțial sau intenționează să-și modifice în mod substanțial propunerea; |
| --- | --- |

2.

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2020)0176

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 26 noiembrie 2020 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2020/... al Parlamentului European și al Consiliului privind aplicarea contingentelor tarifare și a altor contingente de import ale Uniunii

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2020/2170.)

---

| 20.10.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 425/185 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 425/185

---

P9_TA(2020)0333

Eliminarea taxelor vamale asupra anumitor produse ***I

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 26 noiembrie 2020 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind eliminarea taxelor vamale pentru anumite produse (COM(2020)0496 – C9-0284/2020 – 2020/0253(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2021/C 425/28)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2020)0496), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2020)0496),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 207 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C9-0284/2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 207 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C9-0284/2020),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 18 noiembrie 2020, de a aproba poziția Parlamentului în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 18 noiembrie 2020, de a aproba poziția Parlamentului în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru comerț internațional (A9-0217/2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru comerț internațional (A9-0217/2020),

| 1. | adoptă poziția sa în primă lectură preluând propunerea Comisiei; |
| --- | --- |

1.

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care își înlocuiește, își modifică în mod substanțial sau intenționează să-și modifice în mod substanțial propunerea; |
| --- | --- |

2.

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2020)0253

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 26 noiembrie 2020 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2020/... al Parlamentului European și al Consiliului privind eliminarea taxelor vamale pentru anumite mărfuri

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2020/2131.)

---

| 20.10.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 425/186 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 425/186

---

P9_TA(2020)0334

Autorizația generală de export a Uniunii pentru exportul de anumite produse cu dublă utilizare din Uniune către Regatul Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord ***I

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 26 noiembrie 2020 referitoare la propunerea de Regulamentul al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 428/2009 al Consiliului în ceea ce privește acordarea unei autorizații generale de export a Uniunii pentru exportul de anumite produse cu dublă utilizare din Uniune către Regatul Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord (COM(2020)0692 – C9-0345/2020 – 2020/0313(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2021/C 425/29)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2020)0692), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2020)0692),

| — | vând în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 207 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată Parlamentului de către Comisie (C9-0345/2020), |
| --- | --- |

—

vând în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 207 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată Parlamentului de către Comisie (C9-0345/2020),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 18 noiembrie 2020, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 18 noiembrie 2020, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolele 59 și 163 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 59 și 163 din Regulamentul său de procedură,

| 1. | adoptă poziția sa în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care își înlocuiește, își modifică în mod substanțial sau intenționează să-și modifice în mod substanțial propunerea; |
| --- | --- |

2.

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2020)0313

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 26 noiembrie 2020 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2020/... al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a anexei IIa la Regulamentul (CE) nr. 428/2009 al Consiliului în ceea ce privește acordarea unei autorizații generale de export a Uniunii pentru exportul de anumite produse cu dublă utilizare din Uniune către Regatul Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2020/2171.)

---

| 20.10.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 425/187 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 425/187

---

P9_TA(2020)0335

Măsuri temporare privind taxa pe valoarea adăugată aplicabilă vaccinurilor împotriva COVID-19 și dispozitivelor medicale pentru diagnostic in vitro, ca răspuns la pandemia de COVID-19

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 26 noiembrie 2020 referitoare la propunerea de directivă a Consiliului de modificare a Directivei 2006/112/CE a Consiliului în ceea ce privește măsurile temporare privind taxa pe valoarea adăugată aplicabilă vaccinurilor împotriva COVID-19 și dispozitivelor medicale pentru diagnostic in vitro aferente, ca răspuns la pandemia de COVID-19 (COM(2020)0688 – C9-0352/2020 – 2020/0311(CNS))

(Procedura legislativă specială – consultare)

(2021/C 425/30)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2020)0688), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2020)0688),

| — | având în vedere articolul 113 din Tratatul privind funcționarea Uniunii, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C9-0352/2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 113 din Tratatul privind funcționarea Uniunii, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C9-0352/2020),

| — | având în vedere articolele 82 și 163 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 82 și 163 din Regulamentul său de procedură,

| 1. | aprobă propunerea Comisiei; |
| --- | --- |

1.

| 2. | invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | solicită Consiliului să îl consulte din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial textul aprobat de Parlament; |
| --- | --- |

3.

| 4. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului, Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

4.

---