# Euroopa Liidu C 474/24.

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 474 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 64. aastakäik24. november 2021 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 474

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

64. aastakäik24. november 2021

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | |
| | EUROOPA PARLAMENT
  ISTUNGJÄRK 2020–20218. märtsi 2021. aasta istungISTUNGJÄRK 2021–20229.–11. märtsi 2021. aasta istungidVASTUVÕETUD TEKSTID | 1 |

Sisukord

Lehekülg

EUROOPA PARLAMENT
  ISTUNGJÄRK 2020–20218. märtsi 2021. aasta istungISTUNGJÄRK 2021–20229.–11. märtsi 2021. aasta istungidVASTUVÕETUD TEKSTID

EUROOPA PARLAMENT

1

---

| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| --- | --- |
| | RESOLUTSIOONID |
| | Euroopa Parlament |
| | Kolmapäev, 10. märts 2021 |
| 2021/C 474/01 | Euroopa Parlamendi 10. märtsi 2021. aasta resolutsioon WTO nõuetele vastava ELi süsinikdioksiidi piirimaksumehhanismi väljatöötamise kohta (2020/2043(INI)) | 2 |
| 2021/C 474/02 | Euroopa Parlamendi 10. märtsi 2021. aasta resolutsioon soovitustega komisjonile äriühingu hoolsuskohustuse ja vastutuse kohta (2020/2129(INL)) | 11 |
| 2021/C 474/03 | Euroopa Parlamendi 10. märtsi 2021. aasta resolutsioon määruse (EL) nr 305/2011 (millega sätestatakse ehitustoodete ühtlustatud turustustingimused) (ehitustoodete määrus) rakendamise kohta (2020/2028(INI)) | 41 |
| 2021/C 474/04 | Euroopa Parlamendi 10. märtsi 2021. aasta resolutsioon nõukogu direktiivi 2000/78/EÜ (millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel) rakendamise kohta ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni taustal (2020/2086(INI)) | 48 |
| | Neljapäev, 11. märts 2021 |
| 2021/C 474/05 | Euroopa Parlamendi 11. märtsi 2021. aasta resolutsioon komisjoni 22. jaanuari 2021. aasta rakendusmääruse (EL) 2021/52 kohta, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 seoses toimeainete benfluraliini, dimoksüstrobiini, fluasinaami, flutolaniili, mekoprop-P, mepikvaadi, metiraami, oksamüüli ja püraklostrobiini heakskiidu kehtivusaja pikendamisega (2021/2552(RSP)) | 62 |
| 2021/C 474/06 | Euroopa Parlamendi 11. märtsi 2021. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud puuvilla GHB614 × T304-40 × GHB119 sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest valmistatud tooteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (D070621/02 – 2021/2553(RSP)) | 66 |
| 2021/C 474/07 | Euroopa Parlamendi 11. märtsi 2021. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud maisi MZIR098 (SYN-ØØØ98-3) sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest toodetud tooteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (D070620/02 – 2021/2554(RSP)) | 74 |
| 2021/C 474/08 | Euroopa Parlamendi 11. märtsi 2021. aasta resolutsioon Euroopa Ombudsmani 2019. aasta tegevust käsitleva aastaaruande kohta (2020/2125(INI)) | 82 |
| 2021/C 474/09 | Euroopa Parlamendi 11. märtsi 2021. aasta resolutsioon majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta ja 2021. aasta kestliku majanduskasvu strateegia kohta (2021/2004(INI)) | 91 |
| 2021/C 474/10 | Euroopa Parlamendi 11. märtsi 2021. aasta resolutsioon majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta ning 2021. aasta kestliku majanduskasvu strateegia tööhõive- ja sotsiaalaspektide kohta (2020/2244(INI)) | 99 |
| 2021/C 474/11 | Euroopa Parlamendi 11. märtsi 2021. aasta resolutsioon olukorra kohta Kongo Demokraatliku Vabariigi idaosas ning Itaalia suursaadiku Luca Attanasio ja tema saatjaskonna mõrvamise kohta (2021/2577(RSP)) | 115 |
| 2021/C 474/12 | Euroopa Parlamendi 11. märtsi 2021. aasta resolutsioon inimõiguste olukorra kohta Bahreini Kuningriigis, eelkõige surmamõistetute ja inimõiguste kaitsjate juhtumite kohta (2021/2578(RSP)) | 120 |
| 2021/C 474/13 | Euroopa Parlamendi 11. märtsi 2021. aasta resolutsioon opositsiooni ja kodanikuühiskonna vastu suunatud kollektiivsete kohtuprotsesside kohta Kambodžas (2021/2579(RSP)) | 126 |
| 2021/C 474/14 | Euroopa Parlamendi 11. märtsi 2021. aasta resolutsioon Süüria konflikti kohta – kümme aastat pärast ülestõusu (2021/2576(RSP)) | 130 |
| 2021/C 474/15 | Euroopa Parlamendi 11. märtsi 2021. aasta resolutsioon Euroopa Liidu kuulutamise kohta LGBTIQ vabaduse alaks (2021/2557(RSP)) | 140 |
| 2021/C 474/16 | Euroopa Parlamendi 11. märtsi 2021. aasta resolutsioon laste õiguste kohta seoses ELi lapse õiguste strateegiaga (2021/2523(RSP)) | 146 |

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Euroopa Parlament

Kolmapäev, 10. märts 2021

2021/C 474/01

Euroopa Parlamendi 10. märtsi 2021. aasta resolutsioon WTO nõuetele vastava ELi süsinikdioksiidi piirimaksumehhanismi väljatöötamise kohta (2020/2043(INI))

2

2021/C 474/02

Euroopa Parlamendi 10. märtsi 2021. aasta resolutsioon soovitustega komisjonile äriühingu hoolsuskohustuse ja vastutuse kohta (2020/2129(INL))

11

2021/C 474/03

Euroopa Parlamendi 10. märtsi 2021. aasta resolutsioon määruse (EL) nr 305/2011 (millega sätestatakse ehitustoodete ühtlustatud turustustingimused) (ehitustoodete määrus) rakendamise kohta (2020/2028(INI))

41

2021/C 474/04

Euroopa Parlamendi 10. märtsi 2021. aasta resolutsioon nõukogu direktiivi 2000/78/EÜ (millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel) rakendamise kohta ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni taustal (2020/2086(INI))

48

Neljapäev, 11. märts 2021

2021/C 474/05

Euroopa Parlamendi 11. märtsi 2021. aasta resolutsioon komisjoni 22. jaanuari 2021. aasta rakendusmääruse (EL) 2021/52 kohta, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 seoses toimeainete benfluraliini, dimoksüstrobiini, fluasinaami, flutolaniili, mekoprop-P, mepikvaadi, metiraami, oksamüüli ja püraklostrobiini heakskiidu kehtivusaja pikendamisega (2021/2552(RSP))

62

2021/C 474/06

Euroopa Parlamendi 11. märtsi 2021. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud puuvilla GHB614 × T304-40 × GHB119 sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest valmistatud tooteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (D070621/02 – 2021/2553(RSP))

66

2021/C 474/07

Euroopa Parlamendi 11. märtsi 2021. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud maisi MZIR098 (SYN-ØØØ98-3) sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest toodetud tooteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (D070620/02 – 2021/2554(RSP))

74

2021/C 474/08

Euroopa Parlamendi 11. märtsi 2021. aasta resolutsioon Euroopa Ombudsmani 2019. aasta tegevust käsitleva aastaaruande kohta (2020/2125(INI))

82

2021/C 474/09

Euroopa Parlamendi 11. märtsi 2021. aasta resolutsioon majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta ja 2021. aasta kestliku majanduskasvu strateegia kohta (2021/2004(INI))

91

2021/C 474/10

Euroopa Parlamendi 11. märtsi 2021. aasta resolutsioon majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta ning 2021. aasta kestliku majanduskasvu strateegia tööhõive- ja sotsiaalaspektide kohta (2020/2244(INI))

99

2021/C 474/11

Euroopa Parlamendi 11. märtsi 2021. aasta resolutsioon olukorra kohta Kongo Demokraatliku Vabariigi idaosas ning Itaalia suursaadiku Luca Attanasio ja tema saatjaskonna mõrvamise kohta (2021/2577(RSP))

115

2021/C 474/12

Euroopa Parlamendi 11. märtsi 2021. aasta resolutsioon inimõiguste olukorra kohta Bahreini Kuningriigis, eelkõige surmamõistetute ja inimõiguste kaitsjate juhtumite kohta (2021/2578(RSP))

120

2021/C 474/13

Euroopa Parlamendi 11. märtsi 2021. aasta resolutsioon opositsiooni ja kodanikuühiskonna vastu suunatud kollektiivsete kohtuprotsesside kohta Kambodžas (2021/2579(RSP))

126

2021/C 474/14

Euroopa Parlamendi 11. märtsi 2021. aasta resolutsioon Süüria konflikti kohta – kümme aastat pärast ülestõusu (2021/2576(RSP))

130

2021/C 474/15

Euroopa Parlamendi 11. märtsi 2021. aasta resolutsioon Euroopa Liidu kuulutamise kohta LGBTIQ vabaduse alaks (2021/2557(RSP))

140

2021/C 474/16

Euroopa Parlamendi 11. märtsi 2021. aasta resolutsioon laste õiguste kohta seoses ELi lapse õiguste strateegiaga (2021/2523(RSP))

146

---

| | II   Teatised |
| --- | --- |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Parlament |
| | Teisipäev, 9. märts 2021 |
| 2021/C 474/17 | Euroopa Parlamendi 9. märtsi 2021. aasta otsus Carles Puigdemont i Casamajó puutumatuse äravõtmise taotluse kohta (2020/2024(IMM)) | 156 |
| 2021/C 474/18 | Euroopa Parlamendi 9. märtsi 2021. aasta otsus Antoni Comín i Oliverese puutumatuse äravõtmise taotluse kohta (2020/2025(IMM)) | 159 |
| 2021/C 474/19 | Euroopa Parlamendi 9. märtsi 2021. aasta otsus Clara Ponsatí Obiolsi puutumatuse äravõtmise taotluse kohta (2020/2031(IMM)) | 162 |
| 2021/C 474/20 | Euroopa Parlamendi 9. märtsi 2021. aasta otsus Valter Flego puutumatuse äravõtmise taotluse kohta (2020/2054(IMM)) | 165 |
| 2021/C 474/21 | Euroopa Parlamendi 9. märtsi 2021. aasta otsus Nuno Melo puutumatuse äravõtmise taotluse kohta (2020/2050(IMM)) | 167 |

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Parlament

Teisipäev, 9. märts 2021

2021/C 474/17

Euroopa Parlamendi 9. märtsi 2021. aasta otsus Carles Puigdemont i Casamajó puutumatuse äravõtmise taotluse kohta (2020/2024(IMM))

156

2021/C 474/18

Euroopa Parlamendi 9. märtsi 2021. aasta otsus Antoni Comín i Oliverese puutumatuse äravõtmise taotluse kohta (2020/2025(IMM))

159

2021/C 474/19

Euroopa Parlamendi 9. märtsi 2021. aasta otsus Clara Ponsatí Obiolsi puutumatuse äravõtmise taotluse kohta (2020/2031(IMM))

162

2021/C 474/20

Euroopa Parlamendi 9. märtsi 2021. aasta otsus Valter Flego puutumatuse äravõtmise taotluse kohta (2020/2054(IMM))

165

2021/C 474/21

Euroopa Parlamendi 9. märtsi 2021. aasta otsus Nuno Melo puutumatuse äravõtmise taotluse kohta (2020/2050(IMM))

167

---

| | III   Ettevalmistavad aktid |
| --- | --- |
| | Euroopa Parlament |
| | Teisipäev, 9. märts 2021 |
| 2021/C 474/22 | Euroopa Parlamendi otsus mitte esitada vastuväiteid komisjoni 28. jaanuari 2021. aasta delegeeritud määrusele (EL) 2021/95, millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) 2020/592 ajutiste erakorraliste meetmete kohta, millega tehakse erand Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 teatavatest sätetest ja nendega seotud meetmetest, et kõrvaldada puu- ja köögiviljasektoris ning veinisektoris COVID-19 pandeemiast põhjustatud turuhäired (C(2021)00368 – 2021/2531(DEA)) | 169 |
| 2021/C 474/23 | Euroopa Parlamendi otsus mitte esitada vastuväiteid komisjoni 1. veebruari 2021. aasta delegeeritud määrusele, millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) 2015/1366 seoses mesindussektoris antava rahalise toetuse eraldamise põhimõttega (C(2021)00429 – 2021/2535(DEA)) | 171 |
| 2021/C 474/24 | Euroopa Parlamendi otsus mitte esitada vastuväiteid komisjoni 11. veebruari 2021. aasta delegeeritud määrusele, millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) nr 1222/2014, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/36/EL seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, millega täpsustatakse globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate kindlaksmääramise metoodikat ja määratakse kindlaks globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate alamkategooriad (C(2021)0772 – 2021/2561(DEA)) | 173 |
| 2021/C 474/25 | Euroopa Parlamendi otsus mitte esitada vastuväiteid komisjoni 11. veebruari 2021. aasta delegeeritud määrusele, millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) 2017/2361 Ühtse Kriisilahendusnõukogu halduskulude katmiseks tehtavate osamaksete lõpliku süsteemi kohta (C(2021)0766 – 2021/2562(DEA)) | 175 |
| 2021/C 474/26 | P9_TA(2021)0068Programm InvestEU ***IEuroopa Parlamendi 9. märtsi 2021. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse programm InvestEU (COM(2020)0403 – C9-0158/2020 – 2020/0108(COD))P9_TC1-COD(2020)0108Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 9. märtsil 2021. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/..., millega luuakse programm InvestEU ja millega muudetakse määrust (EL) 2015/1017 | 177 |
| 2021/C 474/27 | P9_TA(2021)0069Liidu tervisevaldkonna tegevusprogramm aastateks 2021–2027 (programm EL tervise heaks) ***IEuroopa Parlamendi 9. märtsi 2021. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse liidu tervisevaldkonna tegevusprogramm ajavahemikuks 2021–2027 (programm EL tervise heaks) ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 282/2014 (COM(2020)0405 – C9-0152/2020 – 2020/0102(COD))P9_TC1-COD(2020)0102Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 9. märtsil 2021. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/..., millega luuakse liidu tervisevaldkonna tegevusprogramm (programm EL tervise heaks) ajavahemikuks 2021–2027 ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 282/2014 | 179 |
| | Kolmapäev, 10. märts 2021 |
| 2021/C 474/28 | Euroopa Parlamendi 10. märtsi 2021. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse tollikoostöö programm Toll ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 1294/2013 (05265/1/2021 – C9-0091/2021 – 2018/0232(COD)) | 181 |
| 2021/C 474/29 | Euroopa Parlamendi 10. märtsi 2021. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2011/16/EL maksustamisalase halduskoostöö kohta (COM(2020)0314 – C9-0213/2020 – 2020/0148(CNS)) | 182 |
| | Neljapäev, 11. märts 2021 |
| 2021/C 474/30 | Euroopa Parlamendi 11. märtsil 2021. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1224/2009, nõukogu määruseid (EÜ) nr 768/2005, (EÜ) nr 1967/2006 ja (EÜ) nr 1005/2008 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/1139 kalanduskontrolli osas (COM(2018)0368 – C8-0238/2018 – 2018/0193(COD)) | 218 |
| 2021/C 474/31 | P9_TA(2021)0077Ühendkuningriigis toodetud metsapaljundusmaterjali samaväärsus ***IEuroopa Parlamendi 11. märtsi 2021. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega muudetakse nõukogu otsust 2008/971/EÜ Ühendkuningriigis toodetud metsapaljundusmaterjali samaväärsuse osas (COM(2020)0852 – C9-0430/2020 – 2020/0378(COD))P9_TC1-COD(2020)0378Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 11. märtsil 2021. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus (EL) 2021/..., millega muudetakse nõukogu otsust 2008/971/EÜ Ühendkuningriigis toodetud metsapaljundusmaterjali samaväärsuse osas | 334 |
| 2021/C 474/32 | P9_TA(2021)0078Ühendkuningriigis tehtavate põldtunnustamiste samaväärsus ja põllumajandustaimesortide säilitamise tavasid käsitlevate kontrollimiste samaväärsus ***IEuroopa Parlamendi 11. märtsi 2021. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega muudetakse nõukogu otsuseid 2003/17/EÜ ja 2005/834/EÜ Ühendkuningriigis tehtavate põldtunnustamiste samaväärsuse ja põllumajandustaimesortide säilitamise tavasid käsitlevate kontrollimiste samaväärsuse osas (COM(2020)0853 – C9-0431/2020 – 2020/0379(COD))P9_TC1-COD(2020)0379Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 11. märtsil 2021. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus (EL) 2021/..., millega muudetakse nõukogu otsuseid 2003/17/EÜ ja 2005/834/EÜ Ühendkuningriigis tehtavate põldtunnustamiste samaväärsuse ja põllumajandustaimesortide säilitamise tavasid käsitlevate kontrollimiste samaväärsuse osas | 335 |

III   Ettevalmistavad aktid

Euroopa Parlament

Teisipäev, 9. märts 2021

2021/C 474/22

Euroopa Parlamendi otsus mitte esitada vastuväiteid komisjoni 28. jaanuari 2021. aasta delegeeritud määrusele (EL) 2021/95, millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) 2020/592 ajutiste erakorraliste meetmete kohta, millega tehakse erand Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 teatavatest sätetest ja nendega seotud meetmetest, et kõrvaldada puu- ja köögiviljasektoris ning veinisektoris COVID-19 pandeemiast põhjustatud turuhäired (C(2021)00368 – 2021/2531(DEA))

169

2021/C 474/23

Euroopa Parlamendi otsus mitte esitada vastuväiteid komisjoni 1. veebruari 2021. aasta delegeeritud määrusele, millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) 2015/1366 seoses mesindussektoris antava rahalise toetuse eraldamise põhimõttega (C(2021)00429 – 2021/2535(DEA))

171

2021/C 474/24

Euroopa Parlamendi otsus mitte esitada vastuväiteid komisjoni 11. veebruari 2021. aasta delegeeritud määrusele, millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) nr 1222/2014, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/36/EL seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, millega täpsustatakse globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate kindlaksmääramise metoodikat ja määratakse kindlaks globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate alamkategooriad (C(2021)0772 – 2021/2561(DEA))

173

2021/C 474/25

Euroopa Parlamendi otsus mitte esitada vastuväiteid komisjoni 11. veebruari 2021. aasta delegeeritud määrusele, millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) 2017/2361 Ühtse Kriisilahendusnõukogu halduskulude katmiseks tehtavate osamaksete lõpliku süsteemi kohta (C(2021)0766 – 2021/2562(DEA))

175

2021/C 474/26

P9_TA(2021)0068Programm InvestEU ***IEuroopa Parlamendi 9. märtsi 2021. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse programm InvestEU (COM(2020)0403 – C9-0158/2020 – 2020/0108(COD))P9_TC1-COD(2020)0108Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 9. märtsil 2021. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/..., millega luuakse programm InvestEU ja millega muudetakse määrust (EL) 2015/1017

177

2021/C 474/27

P9_TA(2021)0069Liidu tervisevaldkonna tegevusprogramm aastateks 2021–2027 (programm EL tervise heaks) ***IEuroopa Parlamendi 9. märtsi 2021. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse liidu tervisevaldkonna tegevusprogramm ajavahemikuks 2021–2027 (programm EL tervise heaks) ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 282/2014 (COM(2020)0405 – C9-0152/2020 – 2020/0102(COD))P9_TC1-COD(2020)0102Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 9. märtsil 2021. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/..., millega luuakse liidu tervisevaldkonna tegevusprogramm (programm EL tervise heaks) ajavahemikuks 2021–2027 ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 282/2014

179

Kolmapäev, 10. märts 2021

2021/C 474/28

Euroopa Parlamendi 10. märtsi 2021. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse tollikoostöö programm Toll ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 1294/2013 (05265/1/2021 – C9-0091/2021 – 2018/0232(COD))

181

2021/C 474/29

Euroopa Parlamendi 10. märtsi 2021. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2011/16/EL maksustamisalase halduskoostöö kohta (COM(2020)0314 – C9-0213/2020 – 2020/0148(CNS))

182

Neljapäev, 11. märts 2021

2021/C 474/30

Euroopa Parlamendi 11. märtsil 2021. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1224/2009, nõukogu määruseid (EÜ) nr 768/2005, (EÜ) nr 1967/2006 ja (EÜ) nr 1005/2008 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/1139 kalanduskontrolli osas (COM(2018)0368 – C8-0238/2018 – 2018/0193(COD))

218

2021/C 474/31

P9_TA(2021)0077Ühendkuningriigis toodetud metsapaljundusmaterjali samaväärsus ***IEuroopa Parlamendi 11. märtsi 2021. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega muudetakse nõukogu otsust 2008/971/EÜ Ühendkuningriigis toodetud metsapaljundusmaterjali samaväärsuse osas (COM(2020)0852 – C9-0430/2020 – 2020/0378(COD))P9_TC1-COD(2020)0378Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 11. märtsil 2021. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus (EL) 2021/..., millega muudetakse nõukogu otsust 2008/971/EÜ Ühendkuningriigis toodetud metsapaljundusmaterjali samaväärsuse osas

334

2021/C 474/32

P9_TA(2021)0078Ühendkuningriigis tehtavate põldtunnustamiste samaväärsus ja põllumajandustaimesortide säilitamise tavasid käsitlevate kontrollimiste samaväärsus ***IEuroopa Parlamendi 11. märtsi 2021. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega muudetakse nõukogu otsuseid 2003/17/EÜ ja 2005/834/EÜ Ühendkuningriigis tehtavate põldtunnustamiste samaväärsuse ja põllumajandustaimesortide säilitamise tavasid käsitlevate kontrollimiste samaväärsuse osas (COM(2020)0853 – C9-0431/2020 – 2020/0379(COD))P9_TC1-COD(2020)0379Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 11. märtsil 2021. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus (EL) 2021/..., millega muudetakse nõukogu otsuseid 2003/17/EÜ ja 2005/834/EÜ Ühendkuningriigis tehtavate põldtunnustamiste samaväärsuse ja põllumajandustaimesortide säilitamise tavasid käsitlevate kontrollimiste samaväärsuse osas

335

---

| Menetluste selgitus






  - | Nõuandemenetlus |
| --- | --- |
| *** | Nõusolekumenetlus |
| ***I | Seadusandlik tavamenetlus, esimene lugemine |
| ***II | Seadusandlik tavamenetlus, teine lugemine |
| ***III | Seadusandlik tavamenetlus, kolmas lugemine |

Menetluste selgitus

*

Nõuandemenetlus

***

Nõusolekumenetlus

***I

Seadusandlik tavamenetlus, esimene lugemine

***II

Seadusandlik tavamenetlus, teine lugemine

***III

Seadusandlik tavamenetlus, kolmas lugemine

(Märgitud menetlus põhineb õigusakti eelnõus esitatud õiguslikul alusel.)

Euroopa Parlamendi muudatused:

Uued tekstiosad on märgistatud
  paksus kaldkirjas.
  Välja jäetud tekstiosad on tähistatud sümboliga ▌või on läbi kriipsutatud. Teksti asendamise puhul märgistatakse uus tekst
  paksus kaldkirjas
  ja asendatav tekst jäetakse välja või kriipsutatakse läbi.

paksus kaldkirjas.

paksus kaldkirjas

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

24.11.2021

| 24.11.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 474/1 |
| --- | --- | --- | --- |

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 474/1

---

EUROOPA PARLAMENT

ISTUNGJÄRK 2020–2021

8. märtsi 2021. aasta istung

ISTUNGJÄRK 2021–2022

9.–11. märtsi 2021. aasta istungid

VASTUVÕETUD TEKSTID

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Euroopa Parlament

Kolmapäev, 10. märts 2021

| 24.11.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 474/2 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 474/2

---

P9_TA(2021)0071

WTO nõuetele vastava ELi piiril kohaldatava süsinikdioksiidi kohandusmehhanismi väljatöötamine

Euroopa Parlamendi 10. märtsi 2021. aasta resolutsioon WTO nõuetele vastava ELi süsinikdioksiidi piirimaksumehhanismi väljatöötamise kohta (2020/2043(INI))

(2021/C 474/01)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse 12. detsembril 2015 Pariisis toimunud ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsi 21. istungjärgul (COP21) vastu võetud kokkulepet (Pariisi kokkulepe), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 12. detsembril 2015 Pariisis toimunud ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsi 21. istungjärgul (COP21) vastu võetud kokkulepet (Pariisi kokkulepe),

| — | võttes arvesse ÜRO Keskkonnaprogrammi 2019. aasta aruannet heitkoguste erinevuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Keskkonnaprogrammi 2019. aasta aruannet heitkoguste erinevuse kohta,

| — | võttes arvesse valitsustevahelise kliimamuutuste rühma eriaruandeid globaalse soojenemise kohta 1,5 oC võrra ning ookeani ja krüosfääri kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse valitsustevahelise kliimamuutuste rühma eriaruandeid globaalse soojenemise kohta 1,5 oC võrra ning ookeani ja krüosfääri kohta,

| — | võttes arvesse komisjoni 11. detsembri 2019. aasta teatist „Euroopa roheline kokkulepe“ (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 11. detsembri 2019. aasta teatist „Euroopa roheline kokkulepe“ (COM(2019)0640),

| — | võttes arvesse komisjoni 17. septembri 2020. aasta teatist „Euroopa 2030. aasta kliimaeesmärgi suurendamine“ (COM(2020)0562) ja sellele lisatud mõjuhinnangut (SWD(2020)0176), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 17. septembri 2020. aasta teatist „Euroopa 2030. aasta kliimaeesmärgi suurendamine“ (COM(2020)0562) ja sellele lisatud mõjuhinnangut (SWD(2020)0176),

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 12. detsembri 2019. aasta ja 17.–21. juuli 2020. aasta järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 12. detsembri 2019. aasta ja 17.–21. juuli 2020. aasta järeldusi,

| — | võttes arvesse oma 23. juuli 2020. aasta resolutsiooni Euroopa Ülemkogu 17.–21. juuli 2020. aasta erakorralise kohtumise järelduste kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 23. juuli 2020. aasta resolutsiooni Euroopa Ülemkogu 17.–21. juuli 2020. aasta erakorralise kohtumise järelduste kohta (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja järeldusi ja soovitusi 15. septembri 2020. aasta eriaruandes nr 18/2020 pealkirjaga „ELi heitkogustega kauplemise süsteem: lubatud heitkoguse ühikute tasuta eraldamist oleks tulnud paremini suunata“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja järeldusi ja soovitusi 15. septembri 2020. aasta eriaruandes nr 18/2020 pealkirjaga „ELi heitkogustega kauplemise süsteem: lubatud heitkoguse ühikute tasuta eraldamist oleks tulnud paremini suunata“,

| — | võttes arvesse oma 28. novembri 2019. aasta resolutsiooni kliima- ja keskkonnaalase hädaolukorra kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 28. novembri 2019. aasta resolutsiooni kliima- ja keskkonnaalase hädaolukorra kohta (2),

| — | võttes arvesse oma 15. jaanuari 2020. aasta resolutsiooni Euroopa rohelise kokkuleppe kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. jaanuari 2020. aasta resolutsiooni Euroopa rohelise kokkuleppe kohta (3),

| — | võttes arvesse parlamendi poolt 2030. aasta kliimaeesmärgi suhtes võetud seisukohta, et kasvuhoonegaaside heidet tuleks vähendada 60 % võrreldes 1990. aasta tasemega (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse parlamendi poolt 2030. aasta kliimaeesmärgi suhtes võetud seisukohta, et kasvuhoonegaaside heidet tuleks vähendada 60 % võrreldes 1990. aasta tasemega (4),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 54, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 54,

| — | võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni, majandus- ja rahanduskomisjoni, eelarvekomisjoni ning tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjon arvamusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni, majandus- ja rahanduskomisjoni, eelarvekomisjoni ning tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjon arvamusi,

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni raportit (A9-0019/2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni raportit (A9-0019/2021),

| A. | arvestades, et kliimamuutuste kahjulik mõju kujutab endast otsest ohtu inimeste toimetulekule ning maismaa- ja mereökosüsteemidele, nagu kinnitatakse valitsustevahelise kliimamuutuste rühma eriaruannetes globaalse soojenemise kohta 1,5 oC võrra ning ookeani ja krüosfääri kohta; arvestades, et see mõju jaotub ebaühtlaselt ja kõige rohkem kannatavad selle all vaesemad maad ja inimesed; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et kliimamuutuste kahjulik mõju kujutab endast otsest ohtu inimeste toimetulekule ning maismaa- ja mereökosüsteemidele, nagu kinnitatakse valitsustevahelise kliimamuutuste rühma eriaruannetes globaalse soojenemise kohta 1,5 oC võrra ning ookeani ja krüosfääri kohta; arvestades, et see mõju jaotub ebaühtlaselt ja kõige rohkem kannatavad selle all vaesemad maad ja inimesed;

| B. | arvestades, et Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) hinnangul põhjustavad kliimamuutused alates 2030. aastast alatoitluse, malaaria, kõhulahtisuse ja kuumastressi tagajärjel aastas umbes 250 000 surmajuhtumit lisaks; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) hinnangul põhjustavad kliimamuutused alates 2030. aastast alatoitluse, malaaria, kõhulahtisuse ja kuumastressi tagajärjel aastas umbes 250 000 surmajuhtumit lisaks;

| C. | arvestades, et keskmine ülemaailmne temperatuur on juba tõusnud rohkem kui 1,1 oC üle tööstusaja-eelse taseme (5); |
| --- | --- |

C.

arvestades, et keskmine ülemaailmne temperatuur on juba tõusnud rohkem kui 1,1 oC üle tööstusaja-eelse taseme (5);

| D. | arvestades, et EL ja selle liikmesriigid on Pariisi kokkuleppega kohustunud võtma kliimameetmeid uusimate kättesaadavate teaduslike tõendite alusel ning nüüd on nende eesmärk saavutada kliimaneutraalsus hiljemalt 2050. aastaks; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et EL ja selle liikmesriigid on Pariisi kokkuleppega kohustunud võtma kliimameetmeid uusimate kättesaadavate teaduslike tõendite alusel ning nüüd on nende eesmärk saavutada kliimaneutraalsus hiljemalt 2050. aastaks;

| E. | arvestades, et viimastel aastakümnetel on ELil õnnestunud lahutada majanduskasvust territoriaalne kasvuhoonegaaside heide, kusjuures kasvuhoonegaaside heide on vähenenud 24 %, samal ajal kui SKP kasvas aastatel 1990–2019 rohkem kui 60 %; arvestades, et seejuures ei võeta arvesse ELi heitkoguseid, mis sisalduvad tema rahvusvahelises kaubavahetuses, ning seetõttu alahinnatakse liidu ülemaailmset CO2-jalajälge; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et viimastel aastakümnetel on ELil õnnestunud lahutada majanduskasvust territoriaalne kasvuhoonegaaside heide, kusjuures kasvuhoonegaaside heide on vähenenud 24 %, samal ajal kui SKP kasvas aastatel 1990–2019 rohkem kui 60 %; arvestades, et seejuures ei võeta arvesse ELi heitkoguseid, mis sisalduvad tema rahvusvahelises kaubavahetuses, ning seetõttu alahinnatakse liidu ülemaailmset CO2-jalajälge;

| F. | arvestades, et 2015. aastal oli imporditud ja eksporditud heitkoguste suhe ELis ligikaudu 3:1, kusjuures imporditi 1,317 miljardit tonni CO2 ja eksporditi 424 miljonit tonni (6); |
| --- | --- |

F.

arvestades, et 2015. aastal oli imporditud ja eksporditud heitkoguste suhe ELis ligikaudu 3:1, kusjuures imporditi 1,317 miljardit tonni CO2 ja eksporditi 424 miljonit tonni (6);

| G. | arvestades, et kehtiv ELi õigus on tulemuslikult aidanud seni vastu võetud kliimaeesmärke saavutada; arvestades, et heitkogustega kauplemise süsteemi (HKS) praegune ülesehitus, eelkõige kasvuhoonegaaside heite ülekandumist käsitlevad kehtivad sätted, ei ole andnud tõhusaid stiimuleid teatavate sektorite, eelkõige tööstuse CO2-heite vähendamiseks ning on mõnel juhul toonud abisaavatele ettevõtetele põhjendamatut juhuslikku kasumit, nagu on rõhutanud Euroopa Kontrollikoda (7); |
| --- | --- |

G.

arvestades, et kehtiv ELi õigus on tulemuslikult aidanud seni vastu võetud kliimaeesmärke saavutada; arvestades, et heitkogustega kauplemise süsteemi (HKS) praegune ülesehitus, eelkõige kasvuhoonegaaside heite ülekandumist käsitlevad kehtivad sätted, ei ole andnud tõhusaid stiimuleid teatavate sektorite, eelkõige tööstuse CO2-heite vähendamiseks ning on mõnel juhul toonud abisaavatele ettevõtetele põhjendamatut juhuslikku kasumit, nagu on rõhutanud Euroopa Kontrollikoda (7);

| H. | arvestades, et komisjon peaks jätkama tööd meetodite väljatöötamiseks, et teha kindlaks toodete CO2- ja keskkonnajalajälg, kasutades kogu olelusringi hõlmavat lähenemisviisi ja tagades, et toodetes sisalduvate heitkoguste, sealhulgas rahvusvahelise transpordi tekitatud heitkoguste arvestamine kajastab tegelikkust nii palju kui võimalik; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et komisjon peaks jätkama tööd meetodite väljatöötamiseks, et teha kindlaks toodete CO2- ja keskkonnajalajälg, kasutades kogu olelusringi hõlmavat lähenemisviisi ja tagades, et toodetes sisalduvate heitkoguste, sealhulgas rahvusvahelise transpordi tekitatud heitkoguste arvestamine kajastab tegelikkust nii palju kui võimalik;

| I. | arvestades, et komisjon peaks uurima ka toodete ja teenuste jälgitavust, et teha täpsemalt kindlaks mõju, mis avaldub kogu nende olelusringi vältel, nagu materjalide kaevandamine ja kasutamine, tootmisprotsess, energiakasutus ja kasutatav transpordiliik; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et komisjon peaks uurima ka toodete ja teenuste jälgitavust, et teha täpsemalt kindlaks mõju, mis avaldub kogu nende olelusringi vältel, nagu materjalide kaevandamine ja kasutamine, tootmisprotsess, energiakasutus ja kasutatav transpordiliik;

| J. | arvestades, et umbes 27 % kütuste põletamisest tulenevast ülemaailmsest CO2-heitest on praegu seotud rahvusvaheliselt kaubeldavate kaupadega (8); arvestades, et 90 % rahvusvahelisest kaubaveost toimub merel ning et see toob kaasa märkimisväärse kasvuhoonegaaside heite; arvestades, et ELi esialgsesse riiklikult kindlaksmääratud panusesse lisati ainult riigisisesest veeliiklusest tulenev kasvuhoonegaaside heide; arvestades, et seda muudetakse, võttes arvesse ELi tõhustatud 2030. aasta eesmärki; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et umbes 27 % kütuste põletamisest tulenevast ülemaailmsest CO2-heitest on praegu seotud rahvusvaheliselt kaubeldavate kaupadega (8); arvestades, et 90 % rahvusvahelisest kaubaveost toimub merel ning et see toob kaasa märkimisväärse kasvuhoonegaaside heite; arvestades, et ELi esialgsesse riiklikult kindlaksmääratud panusesse lisati ainult riigisisesest veeliiklusest tulenev kasvuhoonegaaside heide; arvestades, et seda muudetakse, võttes arvesse ELi tõhustatud 2030. aasta eesmärki;

| K. | arvestades, et COVID-19 kriis on andnud olulisi õppetunde, mistõttu komisjoni ettepanekus uue taasterahastu – Next Generation EU – kohta rõhutatakse vajadust tugevdada Euroopa autonoomiat ja vastupanuvõimet ning vajadust lühiahelate, eelkõige lühemate toidutarneahelate järele; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et COVID-19 kriis on andnud olulisi õppetunde, mistõttu komisjoni ettepanekus uue taasterahastu – Next Generation EU – kohta rõhutatakse vajadust tugevdada Euroopa autonoomiat ja vastupanuvõimet ning vajadust lühiahelate, eelkõige lühemate toidutarneahelate järele;

| L. | arvestades, et on oluline, et komisjonil oleks terviklik kliimapoliitika ning ta käsitleks näiteks heitkoguste vähendamise eesmärke, nagu meretranspordi puhul, kooskõlas CO2-heite maksustamise strateegiatega; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et on oluline, et komisjonil oleks terviklik kliimapoliitika ning ta käsitleks näiteks heitkoguste vähendamise eesmärke, nagu meretranspordi puhul, kooskõlas CO2-heite maksustamise strateegiatega;

| M. | arvestades, et CO2-heite tõhusa ja mõtestatud maksustamise tagamine laiemas regulatiivses keskkonnas võib olla majanduslik stiimul väiksema CO2-heitega tootmismeetodite väljatöötamiseks ning võib hoogustada investeeringuid innovatsiooni ja uude tehnoloogiasse, tagades ELi majanduse CO2-heite vähendamise ja ringluse; arvestades, et tulemuslik süsinikdioksiidi piirimaksu mehhanism võib sellele kaasa aidata; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et CO2-heite tõhusa ja mõtestatud maksustamise tagamine laiemas regulatiivses keskkonnas võib olla majanduslik stiimul väiksema CO2-heitega tootmismeetodite väljatöötamiseks ning võib hoogustada investeeringuid innovatsiooni ja uude tehnoloogiasse, tagades ELi majanduse CO2-heite vähendamise ja ringluse; arvestades, et tulemuslik süsinikdioksiidi piirimaksu mehhanism võib sellele kaasa aidata;

| N. | arvestades, et kaubandus võib olla oluline vahend kestliku arengu edendamiseks ja kliimamuutuste vastu võitlemiseks; arvestades, et ELi ühtne turg on maailma suuruselt teine tarbijaturg, mis annab liidule ainulaadse positsiooni ülemaailmse standardite kehtestajana; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et kaubandus võib olla oluline vahend kestliku arengu edendamiseks ja kliimamuutuste vastu võitlemiseks; arvestades, et ELi ühtne turg on maailma suuruselt teine tarbijaturg, mis annab liidule ainulaadse positsiooni ülemaailmse standardite kehtestajana;

| O. | arvestades, et võitlus kliimamuutuste vastu on konkurentsivõime ja sotsiaalse õigluse tegur ning sellel on suur potentsiaal tööstuse arengu, töökohtade loomise, innovatsiooni ja piirkondliku arengu seisukohast; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et võitlus kliimamuutuste vastu on konkurentsivõime ja sotsiaalse õigluse tegur ning sellel on suur potentsiaal tööstuse arengu, töökohtade loomise, innovatsiooni ja piirkondliku arengu seisukohast;

| P. | arvestades, et üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) XX artikli kohaselt on Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) liikmetel õigus rakendada meetmeid, mis on vajalikud inimeste, loomade või taimede elu ja tervise kaitseks (punkt b) või taastumatute loodusvarade säästmiseks (punkt g); |
| --- | --- |

P.

arvestades, et üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) XX artikli kohaselt on Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) liikmetel õigus rakendada meetmeid, mis on vajalikud inimeste, loomade või taimede elu ja tervise kaitseks (punkt b) või taastumatute loodusvarade säästmiseks (punkt g);

| Q. | arvestades, et EL peaks aktsepteerima, et kolmas riik võib kehtestada süsinikdioksiidi piirimaksumehhanismi, kui see riik rakendab kõrgemat CO2 hinda; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et EL peaks aktsepteerima, et kolmas riik võib kehtestada süsinikdioksiidi piirimaksumehhanismi, kui see riik rakendab kõrgemat CO2 hinda;

| R. | arvestades, et USA president Biden on oma valimisplatvormi kaudu võtnud soodsa hoiaku püüda kehtestada CO2-heite kohandamise tasud või kvoodid CO2-mahukatele kaupadele, mis pärinevad riikidest, kes ei täida oma kliima- ja keskkonnakohustusi; arvestades, et see looks uue võimaluse ELi ja USA koostööks kliimamuutuste vastu võitlemisel ja selle olulise partnerluse taastamisel; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et USA president Biden on oma valimisplatvormi kaudu võtnud soodsa hoiaku püüda kehtestada CO2-heite kohandamise tasud või kvoodid CO2-mahukatele kaupadele, mis pärinevad riikidest, kes ei täida oma kliima- ja keskkonnakohustusi; arvestades, et see looks uue võimaluse ELi ja USA koostööks kliimamuutuste vastu võitlemisel ja selle olulise partnerluse taastamisel;

| S. | arvestades, et ELi suuremad eesmärgid kliimamuutuste vallas ei tohiks tekitada Euroopa tööstuses kasvuhoonegaaside heite ülekandumise ohtu; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et ELi suuremad eesmärgid kliimamuutuste vallas ei tohiks tekitada Euroopa tööstuses kasvuhoonegaaside heite ülekandumise ohtu;

Üldised tähelepanekud

| 1. | tunneb tõsist muret selle pärast, et praegu ei ole ükski esitatud riiklikult kindlaksmääratud panus, ka mitte liidu ja selle liikmesriikide panused, kooskõlas Pariisi kokkuleppes sätestatud eesmärgiga hoida ülemaailmne temperatuuritõus selgelt alla 2 oC, jätkates samas jõupingutusi selle nimel, et temperatuur ei tõuseks rohkem kui 1,5 oC üle tööstusajaeelse taseme; |
| --- | --- |

1.

| 2. | tunneb muret selle pärast, et mõned ELi kaubanduspartnerid ei ole viimastel aastatel rahvusvahelistel kliimaläbirääkimistel koostööd teinud, mis – nagu hiljuti COP25-l täheldati – vähendab meie kollektiivset ülemaailmset suutlikkust saavutada Pariisi kokkuleppe eesmärgid; ergutab kõiki osalisi toetama kollektiivseid ja teaduspõhiseid ülemaailmseid jõupingutusi, mis aitavad neid eesmärke saavutada; kutsub komisjoni ja nõukogu üles toetama ÜRO kliimamuutuste raamkonventsioonis läbipaistvat, õiglast ja kaasavat otsustusprotsessi; |
| --- | --- |

2.

| 3. | rõhutab, et ELil ja selle liikmesriikidel on kohustus ja võimalus püsida koos teiste maailma peamiste heitetekitajatega ülemaailmsete kliimameetmete võtmisel juhtival kohal; juhib tähelepanu sellele, et EL on olnud üleilmses kliimamuutuste vastases tegevuses juhtival kohal, nagu näitab see, et ta võttis vastu eesmärgi saavutada hiljemalt 2050. aastaks kliimaneutraalsus ja kavatseb suurendada kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise 2030. aasta eesmärki; soovitab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid tugevdaksid kliimadiplomaatiat enne ja pärast süsinikdioksiidi piirimaksumehhanismi käsitleva seadusandliku ettepaneku vastuvõtmist ning eelkõige tagaksid pideva dialoogi kaubanduspartneritega, et hoogustada ülemaailmseid kliimameetmeid; rõhutab, et tuleb teha üheaegseid diplomaatilisi jõupingutusi, et tagada ELi naaberriikide varajane kaasamine; |
| --- | --- |

3.

| 4. | tõstab esile kodanike ja tarbijate keskset rolli energiasüsteemi ümberkujundamisel ning seda, kui oluline on stimuleerida ja toetada tarbijate valikuvõimalusi, et vähendada kliimamuutuste mõju, edendades kestlikku tegevust ja kaasnevaid hüvesid, mis toovad kaasa parema elukvaliteedi; |
| --- | --- |

4.

| 5. | võtab teadmiseks komisjoni ettepaneku seada liidu 2030. aasta kliimaeesmärgiks vähendada netoheidet 1990. aasta tasemega võrreldes vähemalt 55 %; rõhutab samas, et parlament võttis vastu suurema eesmärgi – vähendada heidet 60 %; |
| --- | --- |

5.

| 6. | märgib, et kuigi EL on oma sisemaist kasvuhoonegaaside heidet oluliselt vähendanud, on liitu imporditavate kaupadega seotud heitkogused pidevalt kasvanud, kahjustades seega liidu jõupingutusi oma ülemaailmse CO2-jalajälje vähendamiseks; rõhutab, et kaupade ja teenuste puhasimport ELi moodustab üle 20 % liidusisesest CO2-heitest; on seisukohal, et impordi kasvuhoonegaaside sisaldust tuleks paremini jälgida, et määrata kindlaks võimalikud meetmed ELi ülemaailmse CO2-jalajälje vähendamiseks; |
| --- | --- |

6.

WTO nõuetele vastava süsinikdioksiidi piirimaksumehhanismi väljatöötamine

| 7. | toetab süsinikdioksiidi piirimaksumehhanismi kehtestamist, tingimusel, et see ei ole diskrimineeriv ega kujuta endast rahvusvahelise kaubanduse varjatud piiramist ning on seega WTO eeskirjade ja ELi vabakaubanduslepingutega kooskõlas; on seisukohal, et süsinikdioksiidi piirimaksumehhanism ajendaks Euroopa tööstust ja ELi kaubanduspartnereid oma tööstuse CO2-heidet vähendama ning toetaks seega nii ELi kui ka ülemaailmset kliimapoliitikat, et saavutada kasvuhoonegaasineutraalsus kooskõlas Pariisi kokkuleppe eesmärkidega; väljendab selgelt seisukohta, et süsinikdioksiidi piirimaksumehhanism peaks olema kavandatud üksnes kliimaeesmärkide edendamiseks ja seda ei tohiks vääralt kasutada protektsionismi, põhjendamatu diskrimineerimise või piirangute edendamise vahendina; rõhutab, et see mehhanism peaks toetama ELi rohelisi eesmärke, eelkõige eesmärki paremini käsitleda ELi tööstuses ja rahvusvahelises kaubanduses sisalduvaid kasvuhoonegaaside heitkoguseid, olles samas mittediskrimineeriv ja püüeldes ülemaailmsete võrdsete tingimuste poole; |
| --- | --- |

7.

| 8. | rõhutab, et vähim arenenud riikidele ja väikestele arenevatele saareriikidele tuleks võimaldada erikohtlemist, et võtta arvesse nende eripära ja süsinikdioksiidi piirimaksumehhanismi võimalikku kahjulikku mõju nende arengule; |
| --- | --- |

8.

| 9. | tuletab meelde äärepoolseimate piirkondade erilisi piiranguid ja probleeme, mida süvendab eelkõige nende kaugus, isoleeritus ja turu piiratus, ning nõuab, et vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artiklile 349 võetaks süsinikdioksiidi piirimaksumehhanismis eraldi arvesse nende eripära; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kordab, et seadusandlike meetmete sekka, mille abil püütakse kiiresti vähendada ELi tootmisest ja tarbimisest tulenevat kasvuhoonegaaside heidet, peaks kuuluma lisaks energiatõhususe parandamisele ja taastuvenergia osakaalu suurendamisele ka süsinikdioksiidi piirimaksu mehhanismi kehtestamine; rõhutab, et süsinikdioksiidi piirimaksu mehhanismiga peaksid käima koos muud poliitikameetmed, mille eesmärk on soodustada ja edendada investeerimist vähese CO2-heitega tööstusprotsessidesse, muu hulgas innovatiivsete rahastamisvahendite, ELi uue ringmajanduse tegevuskava ja sellise laiema tööstuspoliitika kaudu, mis on ühtaegu äärmiselt keskkonnasõbralik ja sotsiaalselt õiglane, et suunata Euroopa vähese CO2-heitega taasindustrialiseerimise rajale ning luua kohalikul tasandil töökohti ja tagada Euroopa majanduse konkurentsivõime, saavutades samal ajal liidu kliimaeesmärgid ja luues kliimaneutraalsusesse investeerimiseks piisava prognoositavuse ja kindluse; |
| --- | --- |

10.

| 11. | rõhutab, et tootestandardid võivad tagada vähese CO2-heitega ja ressursitõhusa tootmise ning aidata minimeerida toodete kasutamisest tulenevat keskkonnakahju; palub seetõttu, et komisjon teeks lisaks süsinikdioksiidi piirimaksu mehhanismi kehtestamisele ettepaneku kehtestada ELis turule lastavatele toodetele ambitsioonikamad ja siduvad standardid ja normid, mille abil vähendada kasvuhoonegaaside heidet, hoida kokku ressursse ja energiat ning tugevdada kestliku tootepoliitika raamistikku ja ELi uut ringmajanduse tegevuskava; |
| --- | --- |

11.

| 12. | on seisukohal, et siseturu ja väärtusahela võimalike moonutuste vältimiseks peaks süsinikdioksiidi piirimaksu mehhanism hõlmama kõikide ELi heitkogustega kauplemise süsteemi alla kuuluvate toodete ja kaupade importi, ka siis, kui tegemist on vahe- või lõpptoodete osadega; rõhutab, et kõigepealt (juba 2023. aastaks ja mõjuhinnangu alusel) peaks süsinikdioksiidi piirimaksu mehhanism hakkama kehtima energeetikasektorile ja muudele energiamahukatele tööstussektoritele, nagu tsemendi-, terase-, alumiiniumi-, rafineerimis-, paberi-, klaasi-, kemikaali- ja väetisesektor, mis saavad jätkuvalt märkimisväärsel hulgal tasuta saastekvoote ja kus tekitatakse endiselt 94 % liidu tööstusheitest; |
| --- | --- |

12.

| 13. | rõhutab, et importkauba kasvuhoonegaaside sisaldust tuleks arvestada läbipaistvate, usaldusväärsete ja ajakohaste tootepõhiste võrdlusaluste põhjal kolmandates riikides asuvate rajatiste tasandil ning kui importija jätab andmed esitamata, tuleks arvesse võtta konkreetse toote ülemaailmset keskmist kasvuhoonegaaside heite sisaldust tootmisviisi järgi, sest eri tootmismetoodikad põhjustavad eri mahus heidet; on seisukohal, et importkauba CO2 heite sisalduse maksustamisel tuleks arvesse võtta nii otsest kui ka kaudset heidet ning seega ka konkreetse riigi elektrivõrgu CO2-mahukust või, kui importija on vastava teabe esitanud, konkreetse rajatise energiatarbimise CO2-mahukust; |
| --- | --- |

13.

| 14. | märgib, et komisjon hindab praegu kõiki erinevaid võimalusi süsinikdioksiidi piirimaksu mehhanismi kehtestamiseks, alates maksuvahenditest kuni ELi heitkogustega kauplemise süsteemil põhinevate mehhanismideni; rõhutab, et süsinikdioksiidi piirimaksu mehhanismi eri lahenduste uurimine peaks toimuma koos ELi heitkogustega kauplemise süsteemi läbivaatamisega, et need oleksid üksteist täiendavad ja sidusad ning hoiaksid ära kattuvused, mis tooksid kaasa ELi tööstuse mitmekordse kaitsmise; rõhutab, kui oluline on, et kogu süsinikdioksiidi piirimaksu mehhanismiga seotud protsess oleks läbipaistev, ning toonitab, et selleks tuleb Euroopa Parlamendiga koordineerides teha koostööd nii WTO kui ka ELi kaubanduspartneritega ning hinnata hoolikalt ja võrdlevalt süsinikdioksiidi piirimaksu mehhanismi eri lahendusvõimaluste tulemuslikkust, tõhusust ja õiguslikku teostatavust, eesmärgiga vähendada kogu ülemaailmset kasvuhoonegaaside heidet; rõhutab, et süsinikdioksiidi piirimaksu mehhanismi põhieesmärk on kaitsta keskkonda ning seepärast peaksid selle vormi valikul kõige olulisemad olema keskkonnakriteeriumid, kusjuures eesmärk peaks olema tagada selline prognoositav ja piisavalt kõrge CO2 hind, et see ergutaks investeerima süsinikuheite vähendamisse ja aitaks saavutada Pariisi kokkuleppe eesmärgid; |
| --- | --- |

14.

| 15. | rõhutab, et oluline on hinnata iga variandi mõju nii tuludele kui ka tarbijate elatustasemele, eelkõige nende puhul, kes kuuluvad haavatavamatesse rühmadesse; kutsub komisjoni üles võtma mõjuhindamises arvesse ka mõju, mida süsinikdioksiidi piirimaksu mehhanismi eri lahendused ja vormid omavahendina saadavate tulude näol ELi eelarvele avaldavad; |
| --- | --- |

15.

| 16. | on seisukohal, et kasvuhoonegaaside heite võimaliku ülekandumise vältimiseks ja samal ajal WTO eeskirjade järgimiseks peab impordi süsinikusisalduse maksustamine süsinikdioksiidi piirimaksu mehhanismi kaudu olema kooskõlas ELi tootjate süsinikukuludega; rõhutab, et süsinikdioksiidi piirimaksu mehhanismi alusel toimuv CO2 heite maksustamine peaks peegeldama ELi heitkogustega kauplemise süsteemi kohaste saastekvootide hinna dünaamilist arengut, tagama prognoositavuse ja vähendama CO2 hinna volatiilsust; on seisukohal, et importijad peaksid ostma saastekvoote ELi heitkogustega kauplemise süsteemi eraldi saastekvootide reservist, sest sellisel juhul vastab CO2 hind ELi heitkogustega kauplemise süsteemis tehingu tegemise päeval kehtivale hinnale; toonitab, et süsinikdioksiidi piirimaksu mehhanism on vaid üks Euroopa rohelise kokkuleppe eesmärkide täitmise vahend ning sellega peavad kaasnema muud meetmed heitkogustega kauplemise süsteemi mittekuuluvates sektorites ja ka ELi heitkogustega kauplemise süsteemi põhjalik reform, et tagada selline CO2 hind, mis võimaldaks rakendada täielikult põhimõtet „saastaja maksab“, ja aidata vähendada kasvuhoonegaaside heidet vastavalt ELi 2030. aasta ajakohastatud kliimaeesmärkidele ja 2050. aasta kliimaneutraalsuse eesmärgile, muu hulgas tegeledes lineaarse vähendamisteguri, ülemmäära ümberkujundamise ja võimaliku vajadusega süsinikdioksiidi miinimumhinna järele; |
| --- | --- |

16.

| 17. | rõhutab, et kõigi, nii omamaiste kui ka imporditud toodete süsinikusisalduse aktsiis või maks ei lahendaks täielikult kasvuhoonegaaside heite ülekandumise ohtu, oleks tehniliselt keeruline, arvestades CO2-heite jälgimise keerukust ülemaailmsetes väärtusahelates, ja võiks tarbijaid märkimisväärselt koormata; tunnistab, et kindlasummaline tollimaks või impordimaks võiks olla lihtne vahend imporditud süsiniku kohta tugeva ja stabiilse keskkonnahinna signaali andmiseks; usub siiski, et kuna selline maks oleks oma olemuselt fikseeritud, oleks see ELi heitkogustega kauplemise süsteemi muutuva hinna kajastamisel vähem paindlik; rõhutab, et praktikas oleks kujunev maks, mis automaatselt peegeldab ELi heitkogustega kauplemise süsteemi hinda, samaväärne teoreetilise heitkogustega kauplemise süsteemiga; tunnistab, et kui süsinikdioksiidi piirimaksu mehhanism peaks olema fiskaalset laadi, on võimalik, et kehtestatakse ELi toimimise lepingu artikli 192 lõikel 2 põhinev mehhanism; |
| --- | --- |

17.

| 18. | rõhutab, et importijatel peaks olema võimalik tõendada kooskõlas ELi heitkogustega kauplemise süsteemi seire-, aruandlus- ja kontrollistandarditega, et nende toodete CO2 sisaldus on väiksem, ning maksta vastavalt vähem, mis ergutaks maailmas innovatsiooni ja investeerimist säästvatesse tehnoloogiatesse; on seisukohal, et see ei tohiks tekitada VKEdele ebaproportsionaalset koormust; rõhutab, et mehhanismi rakendamine peab tuginema ELi standarditele, mis aitaksid vältida süsteemist kõrvalehoidmist või selle väärkasutamist, ning selle haldamiseks on vaja tugevat ja sõltumatut taristut; |
| --- | --- |

18.

| 19. | rõhutab, et süsinikdioksiidi piirimaksu mehhanism peaks kindlustama, et kolmandatest riikidest pärit importijatelt ei nõuta toodete süsinikusisalduse eest tasu kaks korda ning et neid koheldakse teistega võrdselt ja diskrimineerimata; kutsub komisjoni üles hindama hoolikalt süsinikdioksiidi piirimaksu mehhanismi erinevate võimaluste mõju vähim arenenud riikidele; |
| --- | --- |

19.

| 20. | toonitab, et erinevalt heitkogustega kauplemise süsteemist ei tohiks süsinikdioksiidi piirimaksu mehhanism käsitleda puitkütte kasutamist CO2-neutraalsena ning et ajakohastatud ja läbivaadatud raamistik peaks pidama kompenseeritavaks kuluks ka puidu langetamist ja pinnase vaesumist; |
| --- | --- |

20.

| 21. | nõuab tungivalt, et komisjon jätaks kauba ELi eksportijatele võimalikult vähe võimalusi mehhanismi vältida või selle tulemuslikkust õõnestada (näiteks tootmise ümbersuunamisega teistele turgudele või pooltoodete eksportimisega); |
| --- | --- |

21.

Süsinikdioksiidi piirimaksu mehhanismi kaubandusaspektid

| 22. | nõuab, et Pariisi kokkuleppest ja selles seatud eesmärkidest saaks kaubanduspoliitika üks peamisi juhtpõhimõtteid, mida võetakse arvesse kõikides kaubandusalgatustes ja vastavates poliitikavahendites, ning see tuleb olulise elemendina lisada muu hulgas ka vabakaubanduslepingutesse; on veendunud, et selline eesmärgipärane kaubanduspoliitika võib olla oluline liikumapanev jõud, mis suunab riikide majandust CO2 heite vähendamisele, et saavutada Pariisi kokkuleppes ja Euroopa rohelises kokkuleppes sätestatud kliimaeesmärgid; |
| --- | --- |

22.

| 23. | väljendab sügavat muret mitmepoolse kaubandussüsteemi õõnestamise pärast; palub, et komisjon suhtleks aktiivselt kaubanduspartnerite valitsustega, et tagada käesoleva algatuse teemal jätkuv dialoog ning stimuleerida kliimameetmete võtmist nii liidus kui ka selle kaubanduspartnerite juures; toonitab, et kaubanduspoliitikat saab ja tuleks kasutada positiivse keskkonnaprogrammi edendamiseks ning ELi ja muu maailma keskkonnaeesmärkide liiga suurte erinevuste vältimiseks ning et süsinikdioksiidi piirimaksu mehhanism tuleks kavandada meetmena, mis täiendab ELi vabakaubanduslepingute kaubanduse ja kestliku arengu peatükkides sätestatud meetmeid; toonitab, et algatuse lõppeesmärk peab olema see, et kogu maailm seab endale ELi CO2 heite piiramise eesmärkidega võrreldavad sihid ja võtab ühiselt meetmeid, nii et süsinikdioksiidi piirimaksu mehhanism muutub tarbetuks; on seetõttu seisukohal, et süsinikdioksiidi piirimaksu mehhanismi tuleks pidada mitte protektsionistlikuks meetmeks, vaid sellise protsessi kiirendamise vahendiks; loodab, et komisjon algatab WTO või G20 raames ülemaailmset lähenemisviisi käsitlevad läbirääkimised; |
| --- | --- |

23.

| 24. | on seisukohal, et rahvusvaheline kaubandus ja kaubanduspoliitika on peamised kliimaneutraalsele ja ressursitõhusale üleilmsele ringmajandusele ülemineku võimaldajad, mis toetavad ülemaailmseid jõupingutusi ÜRO kestliku arengu eesmärkide saavutamiseks ja Pariisi kokkuleppe täitmiseks; leiab, et WTO põhjalikku reformimist tuleb tingimata jätkata, et ta suudaks tagada õiglase kaubavahetuse ja samal ajal pidurdada üleilmset soojenemist; märgib, et GATTi eeskirjad kehtestati juba 1947. aastal, ja on seisukohal, et need tuleb praeguse kliimakriisi tingimustes ümber mõtestada; loodab, et komisjon võtab kiiremas korras meetmeid WTO reformimiseks, et saavutada kooskõla kliimaeesmärkidega; kutsub komisjoni üles tõhustama tööd CO2 ülemaailmseks maksustamiseks ning kliima- ja keskkonnakaitsetehnoloogiatega kauplemise hõlbustamiseks, näiteks selliste kaubanduspoliitiliste algatuste abil nagu WTO keskkonnatoodete leping; |
| --- | --- |

24.

| 25. | palub, et komisjon edendaks WTO mitmepoolseid reforme, mis viiksid rahvusvahelise kaubandusõiguse kooskõlla Pariisi kokkuleppe eesmärkide ja muude rahvusvahelise õiguse aspektidega, eriti Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) konventsioonidega; juhib tähelepanu asjaolule, et kui süsinikdioksiidi piirimaksu mehhanism kujundatakse välja selge keskkonnaalase eesmärgiga ehk ülemaailmse kasvuhoonegaaside heite vähendamiseks ning kui see toetab võimalikult suurt keskkonnaalast terviklikkust, siis on see WTO eeskirjadega ka kooskõlas; |
| --- | --- |

25.

| 26. | toonitab, et süsinikdioksiidi piirimaksu mehhanism võib aidata kaasa ka kestliku arengu eesmärkide saavutamisele; tuletab meelde, et inimväärse töö edendamine kuulub samuti kestliku arengu eesmärkide sekka, ning nõuab komisjonilt tungivalt selle tagamist, et ELi turule lastavate kaupade tootmisel järgitakse ILO konventsioone; |
| --- | --- |

26.

| 27. | märgib, et WTO eeskirjade järgimiseks võiks süsinikdioksiidi piirimaksu mehhanismi kavandamisel lähtuda GATTist, näiteks selle I artiklist (enamsoodustusrežiim), III artiklist (võrdse kohtlemise põhimõte) ja vajaduse korral XX artiklist (üldised erandid), ning mehhanismi loomise ainus eesmärk peaks olema keskkonnaalane – ülemaailmse CO2 heite vähendamine ja kasvuhoonegaaside heite ülekandumise vältimine; |
| --- | --- |

27.

| 28. | rõhutab GATTi III artiklis sätestatud mittediskrimineerimise põhimõtet; toonitab, et selleks, et mis tahes meede oleks WTO eeskirjadega kooskõlas, tuleb imporditavat kaupa kohelda ilmtingimata samal viisil kui kohapealset toodangut; rõhutab, et süsinikdioksiidi piirimaksu mehhanism peaks looma ELi tootjatele ja liiduvälistele tootjatele võrdsed tingimused (asjaomaste sektorite imporditud kaupadele kehtestatakse tootmiskohast olenemata heitkogustega kauplemise süsteemiga võrdne maks), kaitstes Euroopa majandust täielikult kasvuhoonegaaside heite ülekandumise eest ja kaotades vajaduse loovutada heitkoguseid kolmandatele riikidele; rõhutab, et süsinikdioksiidi piirimaksu mehhanismi rakendamine peaks vältima ELi rajatiste mitmekordset kaitsmist, ning samal ajal tuleks hinnata mõju ekspordile ja sõltuvatele sektoritele kogu väärtusahelas; toonitab, et süsinikdioksiidi piirimaksu mehhanismi väljakujundamisel tuleks lähtuda lihtsast põhimõttest, et ühtegi süsinikdioksiidiheite tonni ei kaitsta topelt; |
| --- | --- |

28.

| 29. | rõhutab, kui tähtis on tagada Euroopa tööstuse konkurentsivõime jaoks ülemaailmselt võrdsed tingimused, ilma et see avaldaks kahjulikku mõju kliimale ja keskkonnale; nõuab seetõttu tungivalt, et komisjon kaaluks võimalust kehtestada ekspordisoodustused, kuid ainult juhul, kui ta suudab täielikult tõendada nende positiivset mõju kliimale ja nende vastavust WTO eeskirjadele; rõhutab, et kahjuliku kliimamõju vältimiseks, motiveerides Euroopa eksportivat tööstust kasutama vähem tõhusaid tootmismeetodeid, ja WTO nõuetele vastavuse tagamiseks peaks igasugune võimalik eksporditoetus olema läbipaistev, proportsionaalne ega tohiks tuua kaasa mingeid konkurentsieeliseid ELi eksportivatele tööstusharudele kolmandates riikides ning see peaks rangelt piirduma kõige tõhusamate käitistega, et ELi eksportivad ettevõtjad oleksid püsivalt motiveeritud vähendama kasvuhoonegaaside heidet; |
| --- | --- |

29.

| 30. | rõhutab, et igal juhul peab mehhanism ergutama tööstusharusid ELis ja sellest väljaspool tootma puhtaid ja konkurentsivõimelisi tooteid, vältides kasvuhoonegaaside heite ülekandumist ning samas ohustamata kaubandusvõimalusi; |
| --- | --- |

30.

| 31. | märgib, et süsinikdioksiidi piirimaksu mehhanism on Euroopa rohelise kokkuleppe osa, mis aitab ELil täita eesmärki viia 2050. aastaks oma netoheide nulli; märgib, et süsinikdioksiidi piirimaksu mehhanism võib otseselt või kaudselt mõjutada kõige CO2- ja kaubandusmahukamaid tööstusharusid ning et nendega tuleks kogu protsessi kestel konsulteerida; lisaks märgib, et süsinikdioksiidi piirimaksu mehhanism võib mõjutada tarneahelaid nii, et need muudavad CO2-st tingitud kulud oma sisekuludeks; rõhutab, et igasugune süsinikdioksiidi piirimaksu mehhanism peaks olema lihtne hallata ega tohiks põhjustada ettevõtjatele, eelkõige VKEdele asjatut finants- ja halduskoormust; |
| --- | --- |

31.

Süsinikdioksiidi piirimaksu mehhanism ja omavahendid

| 32. | tunnistab, et süsinikdioksiidi piirimaksu mehhanismi oleks võimalik rakendada kas praegu kehtiva tollimaksukorra laiendusena või ELi HKSi raamistiku lisasüsteemina; rõhutab, et mõlemad lähenemisviisid oleksid omavahendite algatusega täielikult kooskõlas; |
| --- | --- |

32.

| 33. | toetab komisjoni kavatsust kasutada süsinikdioksiidi piirimaksu mehhanismi tulusid uute omavahenditena ELi eelarves ja palub komisjonil tagada, et nende tulude kasutamine oleks täielikult läbipaistev; rõhutab siiski, et süsinikdioksiidi piirimaksu mehhanismi eelarveline roll peaks olema ainult vahendi kõrvalsaadus; on veendunud, et need uued tulud peaksid võimaldama rohkem toetada kliimameetmeid ja rohelise kokkuleppe eesmärke, nagu õiglane üleminek ja Euroopa majanduse CO2-heite vähendamine, ning suurendada ELi panust rahvusvahelise kliimamuutustega seotud rahastamisesse vähim arenenud riikide ja väikeste arenevate saareriikide toetuseks, kes on kliimamuutuste suhtes kõige haavatavamad, eelkõige selleks, et toetada neid puhtal ja vähese CO2-heitega tehnoloogial põhinevas industrialiseerimises; palub, et komisjon võtaks oma tulevases ettepanekus arvesse mehhanismi sotsiaalset mõju, et viia see miinimumini; rõhutab, et süsinikdioksiidi piirimaksu mehhanismist saadavat tulu ei tohiks mingil juhul kasutada varjatud toetusena tugevalt saastavatele Euroopa tööstusharudele, kuna see seaks lõppkokkuvõttes ohtu selle vastavuse WTO nõuetele; |
| --- | --- |

33.

| 34. | tuletab meelde, et parlament, nõukogu ja komisjon leppisid kokku, et järgmise mitmeaastase finantsraamistiku ajal luuakse uued omavahendid, sealhulgas süsinikdioksiidi piirimaksu mehhanism, vastavalt 16. detsembri 2020. aasta institutsioonidevahelisele kokkuleppele, mis käsitleb eelarvedistsipliini, eelarvealast koostööd ning usaldusväärset finantsjuhtimist, samuti uusi omavahendeid, sealhulgas uute omavahendite kasutuselevõtmise suunas liikumise tegevuskava (edaspidi: institutsioonidevaheline kokkulepe) (9); rõhutab, et süsinikdioksiidi piirimaksu mehhanismi tulemusena tekkivate rahavoogude suunamine ELi eelarvesse aitaks leevendada maksude samaväärsusega seotud probleeme ning tagaks mõju õiglase jaotumise liikmesriikide vahel ja minimaalsete üldhalduskuludega lihtsa struktuuri; teeb seetõttu järelduse, et tulu määratlemine ELi omavahendina vähendaks kogurahvatulul põhinevate osamaksete osakaalu ELi eelarve rahastamisel ja aitaks seega süsinikdioksiidi piirimaksu mehhanismi mõju liikmesriikide vahel õiglaselt jagada; on seisukohal, et tänu väiksematele kogurahvatulul põhinevatele osamaksetele riiklikul tasandil saavutatav kokkuhoid suurendab liikmesriikide eelarvepoliitilist manööverdamisruumi; |
| --- | --- |

34.

| 35. | võtab teadmiseks erinevad konservatiivsed tulude eelarvestused, mis jäävad olenevalt uue vahendi ulatusest ja ülesehitusest aastas 5 ja 14 miljardi euro vahele; toonitab asjaolu, et ELi eelarve sobib igal juhul ainulaadselt hästi tulu kõikumiste või isegi pikaajalise pärssiva mõju leevendamiseks; |
| --- | --- |

35.

| 36. | on otsustanud tagada, et süsinikdioksiidi piirimaksu mehhanismil põhinev omavahend kuuluks kõigi teiste omavahendite hulka, millest piisab, et katta taasterahastu „NextGenerationEU“ raames võetud laenude põhisumma ja intresside tagasimaksmiseks eeldatavad kogukulud, järgides samal ajal kõikehaaravuse põhimõtet; tuletab lisaks meelde, et tagasimaksekava võimalik ülejääk peab siiski jääma üldtuluna ELi eelarvesse; |
| --- | --- |

36.

| 37. | rõhutab, et uute omavahendite kasutuselevõtmine, nagu on sätestatud institutsioonidevahelises kokkuleppes uute omavahendite kasutuselevõtmise tegevuskava kohta, võiks hõlbustada ELi tasandi kulutuste suunamist prioriteetsetele valdkondadele ja ühiste avalike hüvede rahastamisele, mis oleks riikide enda kulutustega võrreldes oluliselt tõhusam; tuletab meelde, et kui üks kolmest institutsioonist ei täida institutsioonidevahelises kokkuleppes kokku lepitud tingimusi, võivad teised selle õiguslikult vaidlustada; |
| --- | --- |

37.

| 38. | kutsub institutsioone üles aktiivselt järgima institutsioonidevahelise kokkuleppe alusel uute omavahendite kasutuselevõtu tegevuskava mõtet ja sõnastust, milles on sätestatud, et need uued omavahendid jõustuvad hiljemalt 1. jaanuariks 2023; |
| --- | --- |

38.

Süsinikdioksiidi piirimaksu mehhanismi rakendamine ja muud aspektid

| 39. | rõhutab, et lisaks süsinikdioksiidi piirimaksu mehhanismi rakendamisele tuleb kaotada igasugused keskkonnakahjulikud toetused, mida antakse energiamahukatele tööstusharudele riigi tasandil; palub, et komisjon hindaks selles küsimuses liikmesriikide erinevaid tavasid, arvestades põhimõtet „saastaja maksab“; |
| --- | --- |

39.

| 40. | palub, et süsinikdioksiidi piirimaksu mehhanismi jälgitaks komisjoni egiidi all tegutseva sõltumatu asutuse abil, kes peaks Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile korrapäraselt aru andma ja läbipaistvat teavet esitama taotluse korral ja vähemalt kaks korda aastas; |
| --- | --- |

40.

| 41. | märgib, et EL on maailma suurima CO2-heitega importija ja EList eksporditud toodete süsinikujalajälg on palju väiksem kui ELi imporditud toodetel; järeldab, et Euroopa jõupingutused kliimamuutuste vastu võitlemisel on suuremad kui rahvusvahelisel tasandil keskmiselt; rõhutab, et liidu üldise kliimamõju mõõtmiseks on vaja kindlat aruandlusmeetodit, mis võtab arvesse ELi kaupade ja teenuste impordiga kaasnevat heidet; |
| --- | --- |

41.

| 42. | rõhutab, et kliimaga seonduvad piisavad rahvusvahelised jõupingutused, näiteks jõuline, ulatuslik ja järjekindel CO2-heite rahvusvaheline maksustamine ja täielikult konkurentsivõimelised vähese CO2-heitega tehnoloogiad, tooted ja tootmisprotsessid, muudavad mehhanismi aja jooksul tarbetuks; on seisukohal, et kliimamuutused on ülemaailmne probleem, mis nõuab globaalseid lahendusi ja on seetõttu veendunud, et EL peaks jätkama CO2-heite ülemaailmse hinna raamistiku kehtestamise toetamist kooskõlas Pariisi kokkuleppe artikliga 6; julgustab komisjoni kavandama mehhanismi rakendamiseks ja arendamiseks selge ja ambitsioonika ajakava; tuletab meelde, et mõned tehnilised lahendused CO2-heite vähendamiseks on alles katsejärgus ning kutsub seetõttu komisjoni üles jätkama jõupingutusi nende edasiarendamiseks; kutsub komisjoni üles kavandama see mehhanism osana terviklikust ja pikaajalisest meetmepaketist, mis vastab eesmärgile saavutada ülimalt energia- ja ressursitõhus, kasvuhoonegaaside netonullheitega majandus hiljemalt 2050. aastaks; |
| --- | --- |

42.

| 43. | tuletab meelde, et ELi kliima- ja tööstuspoliitika peab käima käsikäes eesmärgiga säilitada kestlik majanduskasv ja seda suurendada; rõhutab, et mehhanism peab olema lisatud meie tööstusstrateegiasse ning ergutama tööstust tootma puhtaid ja konkurentsivõimelisi tooteid; |
| --- | --- |

43.

| 44. | rõhutab, et nõuetekohaselt toimiv mehhanism peaks tagama ELi impordiga kaasnevate heitmete vähendamise ja pakkuma kõige tõhusamat kliimakaitset kasvuhoonegaaside heite ülekandumise vastu, järgides samal ajal WTO eeskirju; rõhutab, et mehhanism peaks olema kavandatud viisil, mis tagab selle tõhusa ja lihtsa kohaldamise, ning samas hoiab ära mehhanismist kõrvalehoidmise, näiteks ressursside ümberjagamise või mehhanismiga hõlmamata pool- või lõpptoodete importimise; |
| --- | --- |

44.

| 45. | palub, et komisjon pakuks kasvuhoonegaaside heitkoguste usaldusväärsete arvestussüsteemide loomisel impordi küsimuses kodu- ja välismaistele tööstusharudele, eelkõige väikese ja keskmise suurusega ettevõtjatele tehnilist nõu ja tuge, et säilitada tugev Euroopa tööstus, tekitamata kaubanduspartneritele tehnilisi takistusi; |
| --- | --- |

45.

| 46. | nõuab, et eraldi hinnataks, milline on mehhanismi mõju väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele ning konkurentsile siseturul; nõuab, et vajaduse korral loodaks toetusmehhanism väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate edukaks kohanemiseks uue turuolukorraga, nii et nad ei satuks suuremate turuosaliste ebaõiglaste tavade ohvriks; |
| --- | --- |

46.

| 47. | märgib samuti, et ebaausa konkurentsi vältimiseks Euroopa turul ei tohiks mehhanism konkureerivate materjalide puhul tekitada ebasoodsat konkurentsiolukorda; rõhutab, et kõige kliimasõbralikumad materjalid ei tohiks sattuda ebasoodsasse konkurentsiolukorda; |
| --- | --- |

47.

| 48. | rõhutab selle olulisust Euroopa kodanike ja nende huvide esindatuse tagamisel ning selliste ELi prioriteetide nagu kliimakaitse, kestlik majanduskasv ja rahvusvaheline konkurentsivõime saavutamisele kaasaaitamisel; palub seepärast, et komisjon ja nõukogu kaasaksid parlamendi kui kaasseadusandja täiel määral mehhanismi loomise õigusloomeprotsessi; |
| --- | --- |

48.

o

o o

| 49. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

49.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2020)0206.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2019)0078.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2020)0005.

(4)  Euroopa Parlamendi 8. oktoobril 2020. aastal vastu võetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse kliimaneutraalsuse saavutamise raamistik ja muudetakse määrust (EL) 2018/1999 (Euroopa kliimaseadus), (Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2020)0253).

(5)  Maailma Meteoroloogiaorganisatsioon (WMO), „Statement on the State of the Global Climate in 2019“.

(6)  Fezzigna, P., Borghesi, S., Caro, D., „Revising Emission Responsibilities through Consumption-Based Accounting: A European and Post-Brexit Perspective“ in Sustainability, 17. jaanuar 2019.

(7)  Vt kontrollikoja eriaruanne nr 18/2020.

(8)  Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsioon (OECD), „CO2 emissions embodied in international trade and domestic final demand: methodology and results using the OECD inter-country input-output database“, 23. november 2020.

(9)  ELT L 433 I, 22.12.2020, lk 28.

---

| 24.11.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 474/11 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 474/11

---

P9_TA(2021)0073

Äriühingu hoolsuskohustus ja vastutus

Euroopa Parlamendi 10. märtsi 2021. aasta resolutsioon soovitustega komisjonile äriühingu hoolsuskohustuse ja vastutuse kohta (2020/2129(INL))

(2021/C 474/02)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 225, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 225,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat (edaspidi „põhiõiguste harta“), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat (edaspidi „põhiõiguste harta“),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. oktoobri 2010. aasta määrust (EL) nr 995/2010, milles sätestatakse puitu ja puittooteid turule laskvate ettevõtjate kohustused (1) (puidumäärus), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. oktoobri 2010. aasta määrust (EL) nr 995/2010, milles sätestatakse puitu ja puittooteid turule laskvate ettevõtjate kohustused (1) (puidumäärus),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta direktiivi 2013/34/EL teatavat liiki ettevõtjate aruandeaasta finantsaruannete, konsolideeritud finantsaruannete ja nendega seotud aruannete kohta ja millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/43/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiivid 78/660/EMÜ ja 83/349/EMÜ (2) (raamatupidamisdirektiiv), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta direktiivi 2013/34/EL teatavat liiki ettevõtjate aruandeaasta finantsaruannete, konsolideeritud finantsaruannete ja nendega seotud aruannete kohta ja millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/43/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiivid 78/660/EMÜ ja 83/349/EMÜ (2) (raamatupidamisdirektiiv),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2014. aasta direktiivi 2014/95/EL, millega muudetakse direktiivi 2013/34/EL seoses mitmekesisust käsitleva teabe ja muu kui finantsteabe avalikustamisega teatavate suurettevõtjate ja kontsernide poolt (3) (muu kui finantsteabe avalikustamist käsitlev direktiiv), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2014. aasta direktiivi 2014/95/EL, millega muudetakse direktiivi 2013/34/EL seoses mitmekesisust käsitleva teabe ja muu kui finantsteabe avalikustamisega teatavate suurettevõtjate ja kontsernide poolt (3) (muu kui finantsteabe avalikustamist käsitlev direktiiv),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. mai 2017. aasta määrust (EL) 2017/821, millega kehtestatakse konflikti- ja riskipiirkondadest pärit tina, tantaali, volframi ja nende maakide ning kulla liidu importijatele tarneahelaga seotud hoolsuskohustus (4) (konfliktimineraalide määrus), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. mai 2017. aasta määrust (EL) 2017/821, millega kehtestatakse konflikti- ja riskipiirkondadest pärit tina, tantaali, volframi ja nende maakide ning kulla liidu importijatele tarneahelaga seotud hoolsuskohustus (4) (konfliktimineraalide määrus),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. mai 2017. aasta direktiivi (EL) 2017/828, millega muudetakse direktiivi 2007/36/EÜ seoses aktsionäride pikaajalise kaasamise soodustamisega (5) (aktsionäride õiguste direktiiv), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. mai 2017. aasta direktiivi (EL) 2017/828, millega muudetakse direktiivi 2007/36/EÜ seoses aktsionäride pikaajalise kaasamise soodustamisega (5) (aktsionäride õiguste direktiiv),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2019. aasta direktiivi (EL) 2019/1937 liidu õiguse rikkumisest teavitavate isikute kaitse kohta (6) (rikkumisest teatamise direktiiv), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2019. aasta direktiivi (EL) 2019/1937 liidu õiguse rikkumisest teavitavate isikute kaitse kohta (6) (rikkumisest teatamise direktiiv),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. novembri 2019. aasta määrust (EL) 2019/2088, mis käsitleb jätkusuutlikkust käsitleva teabe avalikustamist finantsteenuste sektoris (7) (avalikustamise määrus), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. novembri 2019. aasta määrust (EL) 2019/2088, mis käsitleb jätkusuutlikkust käsitleva teabe avalikustamist finantsteenuste sektoris (7) (avalikustamise määrus),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuni 2020. aasta määrust (EL) 2020/852, millega kehtestatakse kestlike investeeringute hõlbustamise raamistik ja muudetakse määrust (EL) 2019/2088 (8) (taksonoomiamäärus), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuni 2020. aasta määrust (EL) 2020/852, millega kehtestatakse kestlike investeeringute hõlbustamise raamistik ja muudetakse määrust (EL) 2019/2088 (8) (taksonoomiamäärus),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Tegevuskava: jätkusuutliku majanduskasvu rahastamine“ (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Tegevuskava: jätkusuutliku majanduskasvu rahastamine“ (9),

| — | võttes arvesse Euroopa rohelist kokkulepet (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa rohelist kokkulepet (10),

| — | võttes arvesse komisjoni suuniseid muu kui finantsteabe avaldamise kohta (muu kui finantsteabe esitamise metoodika) (11) ja komisjoni suuniseid muu kui finantsteabe avaldamise kohta: kliimaga seotud teabe avaldamist käsitlev lisa (12), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni suuniseid muu kui finantsteabe avaldamise kohta (muu kui finantsteabe esitamise metoodika) (11) ja komisjoni suuniseid muu kui finantsteabe avaldamise kohta: kliimaga seotud teabe avaldamist käsitlev lisa (12),

| — | võttes arvesse oma 25. oktoobri 2016. aasta resolutsiooni juriidilise isiku vastutuse kohta inimõiguste raskete rikkumiste puhul kolmandates riikides (13), 27. aprilli 2017. aasta resolutsiooni rõivasektorit käsitleva ELi juhtalgatuse kohta (14) ja 29. mai 2018. aasta resolutsiooni jätkusuutliku rahastamise kohta (15), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. oktoobri 2016. aasta resolutsiooni juriidilise isiku vastutuse kohta inimõiguste raskete rikkumiste puhul kolmandates riikides (13), 27. aprilli 2017. aasta resolutsiooni rõivasektorit käsitleva ELi juhtalgatuse kohta (14) ja 29. mai 2018. aasta resolutsiooni jätkusuutliku rahastamise kohta (15),

| — | võttes arvesse 12. detsembril 2015. aastal vastu võetud Pariisi kokkulepet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 12. detsembril 2015. aastal vastu võetud Pariisi kokkulepet,

| — | võttes arvesse 2015. aastal vastu võetud ÜRO kestliku arengu tegevuskava aastani 2030, eelkõige selle 17 kestliku arengu eesmärki, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2015. aastal vastu võetud ÜRO kestliku arengu tegevuskava aastani 2030, eelkõige selle 17 kestliku arengu eesmärki,

| — | võttes arvesse ÜRO 2008. aasta ettevõtlust ja inimõigusi käsitlevat raamistikku „Kaitsta, austada ja heastada“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO 2008. aasta ettevõtlust ja inimõigusi käsitlevat raamistikku „Kaitsta, austada ja heastada“,

| — | võttes arvesse ÜRO 2011. aasta äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtteid (16), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO 2011. aasta äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtteid (16),

| — | võttes arvesse OECD suuniseid hargmaistele äriühingutele (17), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse OECD suuniseid hargmaistele äriühingutele (17),

| — | võttes arvesse vastutustundlikku ettevõtlust käsitlevaid OECD hoolsuskohustuse suuniseid (18), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastutustundlikku ettevõtlust käsitlevaid OECD hoolsuskohustuse suuniseid (18),

| — | võttes arvesse rõiva- ja jalatsitööstuse vastutustundlikke tarneahelaid käsitlevaid OECD hoolsuskohustuse suuniseid (19), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rõiva- ja jalatsitööstuse vastutustundlikke tarneahelaid käsitlevaid OECD hoolsuskohustuse suuniseid (19),

| — | võttes arvesse konflikti- ja riskipiirkondadest pärit mineraalide vastutustundlikke tarneahelaid käsitlevaid OECD hoolsuskohustuse suuniseid (20), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse konflikti- ja riskipiirkondadest pärit mineraalide vastutustundlikke tarneahelaid käsitlevaid OECD hoolsuskohustuse suuniseid (20),

| — | võttes arvesse vastutustundliku põllumajanduse tarneahelaid käsitlevaid OECD-FAO suuniseid (21), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastutustundliku põllumajanduse tarneahelaid käsitlevaid OECD-FAO suuniseid (21),

| — | võttes arvesse institutsionaalsete investorite vastutustundlikku ärikäitumist käsitlevaid OECD hoolsuskohustuse suuniseid (22), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse institutsionaalsete investorite vastutustundlikku ärikäitumist käsitlevaid OECD hoolsuskohustuse suuniseid (22),

| — | võttes arvesse institutsionaalsete investorite vastutustundlikku ärikäitumist käsitlevaid OECD hoolsuskohustuse suuniseid (23), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse institutsionaalsete investorite vastutustundlikku ärikäitumist käsitlevaid OECD hoolsuskohustuse suuniseid (23),

| — | võttes arvesse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) 1998. aasta tööalaste aluspõhimõtete ja põhiõiguste deklaratsiooni ning selle järgimismehhanismi (24), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) 1998. aasta tööalaste aluspõhimõtete ja põhiõiguste deklaratsiooni ning selle järgimismehhanismi (24),

| — | võttes arvesse ILO 2017. aasta kolmepoolset deklaratsiooni rahvusvaheliste äriühingute ja sotsiaalpoliitika põhimõtete kohta (25), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ILO 2017. aasta kolmepoolset deklaratsiooni rahvusvaheliste äriühingute ja sotsiaalpoliitika põhimõtete kohta (25),

| — | võttes arvesse ÜRO brošüüri äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtete sooliste mõõtmete kohta (26), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO brošüüri äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtete sooliste mõõtmete kohta (26),

| — | võttes arvesse Prantsusmaa seadust nr 2017-399 ema- ja tütarettevõtete hoolsuskohustuse kohta (27), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Prantsusmaa seadust nr 2017-399 ema- ja tütarettevõtete hoolsuskohustuse kohta (27),

| — | võttes arvesse Hollandi seadust hoolsuskohustuse kehtestamise kohta, et takistada lapstööjõu abil toodetud kaupade ja teenuste tarnimist (28), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Hollandi seadust hoolsuskohustuse kehtestamise kohta, et takistada lapstööjõu abil toodetud kaupade ja teenuste tarnimist (28),

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu ministrite komitee soovitust CM/Rec(2016)3 liikmesriikidele inimõiguste ja äritegevuse kohta, mille ministrite komitee võttis vastu 2. märtsil 2016, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu ministrite komitee soovitust CM/Rec(2016)3 liikmesriikidele inimõiguste ja äritegevuse kohta, mille ministrite komitee võttis vastu 2. märtsil 2016,

| — | võttes arvesse liidu välispoliitika peadirektoraadi 2019. aasta veebruari uuringut „Access to legal remedies for victims of corporate human rights abuses in third countries“ (Äriühingute toimepandud inimõiguste rikkumiste ohvrite juurdepääs õiguskaitsevahenditele kolmandates riikides) (29), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse liidu välispoliitika peadirektoraadi 2019. aasta veebruari uuringut „Access to legal remedies for victims of corporate human rights abuses in third countries“ (Äriühingute toimepandud inimõiguste rikkumiste ohvrite juurdepääs õiguskaitsevahenditele kolmandates riikides) (29),

| — | võttes arvesse liidu välispoliitika peadirektoraadi 2020. aasta juuni ülevaateid ELi inimõiguste hoolsuskohustuse seadusandluse teemal („EU Human Rights Due Diligence Legislation: Monitoring, Enforcement and Access to Justice for Victims“ (30) ja „Substantive Elements of Potential Legislation on Human Rights Due Diligence“), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse liidu välispoliitika peadirektoraadi 2020. aasta juuni ülevaateid ELi inimõiguste hoolsuskohustuse seadusandluse teemal („EU Human Rights Due Diligence Legislation: Monitoring, Enforcement and Access to Justice for Victims“ (30) ja „Substantive Elements of Potential Legislation on Human Rights Due Diligence“),

| — | võttes arvesse Euroopa Komisjoni tellitud uuringut hoolsuskohustuse nõuete kohta tarneahelas („Study on due diligence requirements through the supply chain“) (31), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Komisjoni tellitud uuringut hoolsuskohustuse nõuete kohta tarneahelas („Study on due diligence requirements through the supply chain“) (31),

| — | võttes arvesse Euroopa Komisjoni tellitud uuringut juhtide ülesannete ja äriühingu kestliku juhtimise kohta („Study on directors’ duties and sustainable corporate governance“) (32), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Komisjoni tellitud uuringut juhtide ülesannete ja äriühingu kestliku juhtimise kohta („Study on directors’ duties and sustainable corporate governance“) (32),

| — | võttes arvesse ÜRO Lastefondi (UNICEF) välja töötatud laste õiguste ja ettevõtluspõhimõtteid ning ÜRO algatusi Global Compact ja Save the Children (33), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Lastefondi (UNICEF) välja töötatud laste õiguste ja ettevõtluspõhimõtteid ning ÜRO algatusi Global Compact ja Save the Children (33),

| — | võttes arvesse komisjoni kapitaliturgude liidu tegevuskava (COM(2020)0590), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni kapitaliturgude liidu tegevuskava (COM(2020)0590),

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust kohustusliku hoolsuskohustuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust kohustusliku hoolsuskohustuse kohta,

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 47 ja 54, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 47 ja 54,

| — | võttes arvesse väliskomisjoni, rahvusvahelise kaubanduse komisjoni ja arengukomisjoni arvamusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse väliskomisjoni, rahvusvahelise kaubanduse komisjoni ja arengukomisjoni arvamusi,

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A9-0018/2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A9-0018/2021),

| A. | arvestades, et Euroopa Liidu lepingu artiklites 3 ja 21 on sätestatud, et suhetes maailmaga kaitseb ja edendab liit oma väärtusi ja põhimõtteid, nimelt õigusriigi põhimõtet ning inimõiguste austamist ja kaitset, ning aitab kaasa maailma säästvale arengule, solidaarsusele, vabale ja õiglasele kaubandusele ning rahvusvahelise õiguse rangele järgimisele ja arendamisele; arvestades, et konkreetsemalt edendab liit arengumaade kestlikku majanduslikku, sotsiaalset ja keskkonnaalast arengut, seades esmaseks eesmärgiks vaesuse kaotamise; arvestades, et liit austab neid põhimõtteid ja järgib neid eesmärke oma muude poliitikavaldkondade välisaspektide arendamisel ja rakendamisel; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Liidu lepingu artiklites 3 ja 21 on sätestatud, et suhetes maailmaga kaitseb ja edendab liit oma väärtusi ja põhimõtteid, nimelt õigusriigi põhimõtet ning inimõiguste austamist ja kaitset, ning aitab kaasa maailma säästvale arengule, solidaarsusele, vabale ja õiglasele kaubandusele ning rahvusvahelise õiguse rangele järgimisele ja arendamisele; arvestades, et konkreetsemalt edendab liit arengumaade kestlikku majanduslikku, sotsiaalset ja keskkonnaalast arengut, seades esmaseks eesmärgiks vaesuse kaotamise; arvestades, et liit austab neid põhimõtteid ja järgib neid eesmärke oma muude poliitikavaldkondade välisaspektide arendamisel ja rakendamisel;

| B. | arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 208 lõikes 1 on sätestatud, et liit võtab arengukoostöö eesmärke arvesse muu sellise poliitika puhul, mida ta rakendab ja mis tõenäoliselt mõjutab arengumaid; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 208 lõikes 1 on sätestatud, et liit võtab arengukoostöö eesmärke arvesse muu sellise poliitika puhul, mida ta rakendab ja mis tõenäoliselt mõjutab arengumaid;

| C. | arvestades, et majandustegevuse üleilmastumine on süvendanud kahjulikku mõju inimõigustele, sealhulgas sotsiaalsetele ja tööõigustele, keskkonnale ja riikide heale valitsemistavale; arvestades, et inimõiguste rikkumised toimuvad sageli esmatootmise tasandil, eelkõige toorme hankimisel ja toodete tootmisel; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et majandustegevuse üleilmastumine on süvendanud kahjulikku mõju inimõigustele, sealhulgas sotsiaalsetele ja tööõigustele, keskkonnale ja riikide heale valitsemistavale; arvestades, et inimõiguste rikkumised toimuvad sageli esmatootmise tasandil, eelkõige toorme hankimisel ja toodete tootmisel;

| D. | arvestades, et põhiõiguste hartat kohaldatakse kõigi liidu õigusaktide ja riiklike ametiasutuste suhtes liidu õiguse rakendamisel nii liidus kui ka kolmandates riikides; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et põhiõiguste hartat kohaldatakse kõigi liidu õigusaktide ja riiklike ametiasutuste suhtes liidu õiguse rakendamisel nii liidus kui ka kolmandates riikides;

| E. | arvestades, et kui hoolsuskohustust rakendatakse laiaulatuslikult, saavad äriühingud pikas perspektiivis kasu heast ärikäitumisest, mille puhul keskendutakse kahju leevendamise asemel selle vältimisele; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et kui hoolsuskohustust rakendatakse laiaulatuslikult, saavad äriühingud pikas perspektiivis kasu heast ärikäitumisest, mille puhul keskendutakse kahju leevendamise asemel selle vältimisele;

| F. | arvestades, et Euroopa ettevõtjatele mõeldud äriühingute hoolsuskohustust ja vastutust käsitlevad tulevased õigusaktid avaldaksid eeldatavasti eksterritoriaalset mõju, sellised õigusaktid avaldaks mõju arenguriikide sotsiaalsele, majanduslikule ja keskkonnaalasele arengule ning nende väljavaadetele saavutada kestliku arengu eesmärgid; arvestades, et selline märkimisväärne mõju võib aidata kaasa liidu arengupoliitika eesmärkide saavutamisele; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Euroopa ettevõtjatele mõeldud äriühingute hoolsuskohustust ja vastutust käsitlevad tulevased õigusaktid avaldaksid eeldatavasti eksterritoriaalset mõju, sellised õigusaktid avaldaks mõju arenguriikide sotsiaalsele, majanduslikule ja keskkonnaalasele arengule ning nende väljavaadetele saavutada kestliku arengu eesmärgid; arvestades, et selline märkimisväärne mõju võib aidata kaasa liidu arengupoliitika eesmärkide saavutamisele;

| G. | arvestades, et ettevõtjad peaksid austama inimõigusi, sealhulgas rahvusvahelisel tasandil siduvaid õigusi ja põhiõiguste hartas sätestatud põhiõigusi, keskkonda ja head valitsemistava, ega tohiks tekitada nendega seoses kahjulikku mõju või aidata kaasa selle tekkele; arvestades, et hoolsuskohustus peaks põhinema kahju mittetekitamise põhimõttel; arvestades, et Euroopa Liidu lepingu artikli 21 kohaselt peab liit edendama ja konsolideerima Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni ja põhiõiguste hartaga kaitstud inimõiguste ja põhivabaduste universaalsust ja jagamatust, et tagada kestlik areng ning kooskõla liidu välistegevuse ja muude poliitikavaldkondade vahel; märgib, et Euroopa Liidu Nõukogu on selgelt tunnistanud, et inimõiguste austamine ettevõtetes kogu äritegevuse käigus ja kõigis tarneahelates on ÜRO kestliku arengu eesmärkide saavutamiseks tähtis; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et ettevõtjad peaksid austama inimõigusi, sealhulgas rahvusvahelisel tasandil siduvaid õigusi ja põhiõiguste hartas sätestatud põhiõigusi, keskkonda ja head valitsemistava, ega tohiks tekitada nendega seoses kahjulikku mõju või aidata kaasa selle tekkele; arvestades, et hoolsuskohustus peaks põhinema kahju mittetekitamise põhimõttel; arvestades, et Euroopa Liidu lepingu artikli 21 kohaselt peab liit edendama ja konsolideerima Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni ja põhiõiguste hartaga kaitstud inimõiguste ja põhivabaduste universaalsust ja jagamatust, et tagada kestlik areng ning kooskõla liidu välistegevuse ja muude poliitikavaldkondade vahel; märgib, et Euroopa Liidu Nõukogu on selgelt tunnistanud, et inimõiguste austamine ettevõtetes kogu äritegevuse käigus ja kõigis tarneahelates on ÜRO kestliku arengu eesmärkide saavutamiseks tähtis;

| H. | arvestades, et demokraatia, mis kaitseb inimõigusi ja põhivabadusi, on ainus kestliku arenguga kokku sobiv valitsemisvorm; arvestades, et korruptsioon ja läbipaistmatus õõnestavad ulatuslikult inimõigusi; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et demokraatia, mis kaitseb inimõigusi ja põhivabadusi, on ainus kestliku arenguga kokku sobiv valitsemisvorm; arvestades, et korruptsioon ja läbipaistmatus õõnestavad ulatuslikult inimõigusi;

| I. | arvestades, et õigus tõhusale õiguskaitsevahendile ja õiglasele kohtulikule arutamisele on põhiline inimõigus, mis on sätestatud inimõiguste ülddeklaratsiooni artiklis 8, kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti artikli 2 lõikes 3, Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artiklites 6 ja 13 ning põhiõiguste harta artiklis 47; arvestades, et kuna liit on võtnud kohustuse edendada, kaitsta ja järgida inimõigusi kogu maailmas, peaks ta kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiividega 2011/36/EL (34) ja 2012/29/EL (35) aitama edendada kolmandates riikides ohvrite õigusi selliste ettevõtlusega seotud inimõiguste rikkumiste ja kuritarvituste puhul, mida peetakse kuritegudeks; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et õigus tõhusale õiguskaitsevahendile ja õiglasele kohtulikule arutamisele on põhiline inimõigus, mis on sätestatud inimõiguste ülddeklaratsiooni artiklis 8, kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti artikli 2 lõikes 3, Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artiklites 6 ja 13 ning põhiõiguste harta artiklis 47; arvestades, et kuna liit on võtnud kohustuse edendada, kaitsta ja järgida inimõigusi kogu maailmas, peaks ta kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiividega 2011/36/EL (34) ja 2012/29/EL (35) aitama edendada kolmandates riikides ohvrite õigusi selliste ettevõtlusega seotud inimõiguste rikkumiste ja kuritarvituste puhul, mida peetakse kuritegudeks;

| J. | arvestades, et kohtumenetluse kontekstis võib korruptsioon avaldada õiguspärasele õigusemõistmisele ja kohtupidamise usaldusväärsusele laastavat mõju ning tegelikult rikkuda õigust õiglasele kohtumenetlusele, õigust nõuetekohasele menetlusele ja ohvri õigust tõhusale õiguskaitsele; arvestades, et korruptsiooni tõttu võib tekkida ettevõtluskontekstis inimõiguste pidev rikkumine, näiteks takistatakse üksikisikute ligipääsu kaupadele ja teenustele, mida riigid on kohustatud oma inimõigustealaste kohustuste täitmiseks pakkuma, või tõstetakse nende kaupade ja teenuste hinda, soodustatakse maa ebaseaduslikku omandamist või omastamist ettevõtjate poolt, soodustatakse rahapesu või antakse kaevandussektori ettevõtjatele ebaseaduslikke litsentse või kontsessioone; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et kohtumenetluse kontekstis võib korruptsioon avaldada õiguspärasele õigusemõistmisele ja kohtupidamise usaldusväärsusele laastavat mõju ning tegelikult rikkuda õigust õiglasele kohtumenetlusele, õigust nõuetekohasele menetlusele ja ohvri õigust tõhusale õiguskaitsele; arvestades, et korruptsiooni tõttu võib tekkida ettevõtluskontekstis inimõiguste pidev rikkumine, näiteks takistatakse üksikisikute ligipääsu kaupadele ja teenustele, mida riigid on kohustatud oma inimõigustealaste kohustuste täitmiseks pakkuma, või tõstetakse nende kaupade ja teenuste hinda, soodustatakse maa ebaseaduslikku omandamist või omastamist ettevõtjate poolt, soodustatakse rahapesu või antakse kaevandussektori ettevõtjatele ebaseaduslikke litsentse või kontsessioone;

| K. | arvestades, et COVID-19 kriis on paljastanud mõnede ülemaailmsete tarneahelate tõsised puudused ja selle, kui lihtne on teatavatel ettevõtjatel suunata oma äritegevuse negatiivne mõju mõnda teise jurisdiktsiooni, eelkõige väljapoole ELi, ilma et neid vastutusele võetaks; arvestades, et Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsioon (OECD) on näidanud, et ettevõtjad, kes on võtnud COVID-19 kriisiga seotud riskide maandamiseks ennetavaid meetmeid, mis leevendavad ebasoodsat mõju töötajatele ja tarneahelatele, loovad rohkem pikaajalist väärtust ning suurendavad oma vastupanuvõimet, mille tulemusena paranevad nii nende lühiajaline elujõulisus kui ka võimalused keskmise pikkusega ja pikas perspektiivis taastuda; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et COVID-19 kriis on paljastanud mõnede ülemaailmsete tarneahelate tõsised puudused ja selle, kui lihtne on teatavatel ettevõtjatel suunata oma äritegevuse negatiivne mõju mõnda teise jurisdiktsiooni, eelkõige väljapoole ELi, ilma et neid vastutusele võetaks; arvestades, et Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsioon (OECD) on näidanud, et ettevõtjad, kes on võtnud COVID-19 kriisiga seotud riskide maandamiseks ennetavaid meetmeid, mis leevendavad ebasoodsat mõju töötajatele ja tarneahelatele, loovad rohkem pikaajalist väärtust ning suurendavad oma vastupanuvõimet, mille tulemusena paranevad nii nende lühiajaline elujõulisus kui ka võimalused keskmise pikkusega ja pikas perspektiivis taastuda;

| L. | arvestades, et tuleb rõhutada, kui olulised on väljendusvabadus ning ühinemis- ja rahumeelse kogunemise vabadus, sealhulgas õigus moodustada ametiühinguid ja nendesse kuuluda, kollektiivläbirääkimiste ja kollektiivse tegutsemise õigus ning õigus õiglasele töötasule ja inimväärsetele töötingimustele, sealhulgas töötervishoiule ja tööohutusele; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et tuleb rõhutada, kui olulised on väljendusvabadus ning ühinemis- ja rahumeelse kogunemise vabadus, sealhulgas õigus moodustada ametiühinguid ja nendesse kuuluda, kollektiivläbirääkimiste ja kollektiivse tegutsemise õigus ning õigus õiglasele töötasule ja inimväärsetele töötingimustele, sealhulgas töötervishoiule ja tööohutusele;

| M. | arvestades, et ILO statistika kohaselt on kogu maailmas umbes 25 miljonit sunniviisilise töö ohvrit, 152 miljonit lapstööjõu ohvrit, 2,78 miljonit surmajuhtumit aastas tööga seotud haiguste tõttu ja 374 miljonit tööga seotud vigastust aastas; arvestades, et ILO on töötajate kaitsmiseks välja töötanud mitu konventsiooni, kuid nende jõustamine on endiselt puudulik, eriti arengumaade tööturu puhul; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et ILO statistika kohaselt on kogu maailmas umbes 25 miljonit sunniviisilise töö ohvrit, 152 miljonit lapstööjõu ohvrit, 2,78 miljonit surmajuhtumit aastas tööga seotud haiguste tõttu ja 374 miljonit tööga seotud vigastust aastas; arvestades, et ILO on töötajate kaitsmiseks välja töötanud mitu konventsiooni, kuid nende jõustamine on endiselt puudulik, eriti arengumaade tööturu puhul;

| N. | arvestades, et miljoneid inimesi ekspluateeritakse ja alavääristatakse endiselt sunniviisilise ja orjatööga, millest teatavad ettevõtjad, avalikus ja erasektoris tegutsevad üksused ja isikud 2019. aastal kogu maailmas kasu said; arvestades, et lubamatu ja eriti murettekitav on lapstööjõuna kasutatava hinnanguliselt 152 miljoni lapse olukord, kellest 72 miljonit töötab ohtlikes tingimustes ja kellest paljud on sunnitud töötama vägivalla, väljapressimise ja muude ebaseaduslike võtete ähvardusel; arvestades, et ettevõtjatel on erikohustus kaitsta just lapsi ja vältida ükskõik millises vormis lapstööjõu kasutamist; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et miljoneid inimesi ekspluateeritakse ja alavääristatakse endiselt sunniviisilise ja orjatööga, millest teatavad ettevõtjad, avalikus ja erasektoris tegutsevad üksused ja isikud 2019. aastal kogu maailmas kasu said; arvestades, et lubamatu ja eriti murettekitav on lapstööjõuna kasutatava hinnanguliselt 152 miljoni lapse olukord, kellest 72 miljonit töötab ohtlikes tingimustes ja kellest paljud on sunnitud töötama vägivalla, väljapressimise ja muude ebaseaduslike võtete ähvardusel; arvestades, et ettevõtjatel on erikohustus kaitsta just lapsi ja vältida ükskõik millises vormis lapstööjõu kasutamist;

| O. | arvestades, et põhilised töö-, sotsiaalsed ja majanduslikud õigused on sätestatud mitmes rahvusvahelises inimõigustealases lepingus ja konventsioonis, sealhulgas majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelises paktis, ILO tööõiguse põhireeglites ja Euroopa sotsiaalhartas ning põhiõiguste hartas; arvestades, et õigused tööle, ameti vabale valikule ja tasule, mis tagab inimväärse elatuse töötajale endale ja ta perekonnale, on põhilised inimõigused, mis on sätestatud inimõiguste ülddeklaratsiooni artiklis 23; arvestades, et ebapiisav riiklik tööinspektsioon, piiratud õigus heastamisele, liigsed töötunnid, palgavaesus, sooline palgalõhe ja muud diskrimineerimise vormid on endiselt suured probleemid aina enamates riikides, eriti eksportkauba tootmise eritsoonides; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et põhilised töö-, sotsiaalsed ja majanduslikud õigused on sätestatud mitmes rahvusvahelises inimõigustealases lepingus ja konventsioonis, sealhulgas majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelises paktis, ILO tööõiguse põhireeglites ja Euroopa sotsiaalhartas ning põhiõiguste hartas; arvestades, et õigused tööle, ameti vabale valikule ja tasule, mis tagab inimväärse elatuse töötajale endale ja ta perekonnale, on põhilised inimõigused, mis on sätestatud inimõiguste ülddeklaratsiooni artiklis 23; arvestades, et ebapiisav riiklik tööinspektsioon, piiratud õigus heastamisele, liigsed töötunnid, palgavaesus, sooline palgalõhe ja muud diskrimineerimise vormid on endiselt suured probleemid aina enamates riikides, eriti eksportkauba tootmise eritsoonides;

| P. | arvestades, et ÜRO äritegevuse ja inimõiguste töörühm tõi esile äritegevuse diferentseeritud ja ebaproportsionaalselt suure mõju naistele ja tütarlastele ning märkis, et inimõigustega seotud hoolsuskohustus peaks hõlmama nii tegelikku kui ka võimalikku mõju naiste õigustele; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et ÜRO äritegevuse ja inimõiguste töörühm tõi esile äritegevuse diferentseeritud ja ebaproportsionaalselt suure mõju naistele ja tütarlastele ning märkis, et inimõigustega seotud hoolsuskohustus peaks hõlmama nii tegelikku kui ka võimalikku mõju naiste õigustele;

| Q. | arvestades, et ÜRO inimõiguste ja keskkonna eriraportöör on öelnud, et õigus elule, tervisele, toidule, veele ja arengule ning õigus ohutule, puhtale, tervislikule ja kestlikule keskkonnale on vajalikud inimõiguste täielikuks kasutamiseks; arvestades, et eriraportöör on ühtlasi rõhutanud, et bioloogilise mitmekesisuse kadu õõnestab inimõiguste täielikku kasutamist ning riigid peaksid õigusaktidega reguleerima kahju, mille on bioloogilisele mitmekesisusele tekitanud nii erasektori osalised kui ka riigiasutused; arvestades, et ÜRO Peaassamblee tunnistas oma resolutsioonis 64/292, et õigus ohutule ja puhtale joogiveele ja kanalisatsioonile on inimõigus; arvestades, et need õigused peaksid olema võimalike õigusaktidega kaetud; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et ÜRO inimõiguste ja keskkonna eriraportöör on öelnud, et õigus elule, tervisele, toidule, veele ja arengule ning õigus ohutule, puhtale, tervislikule ja kestlikule keskkonnale on vajalikud inimõiguste täielikuks kasutamiseks; arvestades, et eriraportöör on ühtlasi rõhutanud, et bioloogilise mitmekesisuse kadu õõnestab inimõiguste täielikku kasutamist ning riigid peaksid õigusaktidega reguleerima kahju, mille on bioloogilisele mitmekesisusele tekitanud nii erasektori osalised kui ka riigiasutused; arvestades, et ÜRO Peaassamblee tunnistas oma resolutsioonis 64/292, et õigus ohutule ja puhtale joogiveele ja kanalisatsioonile on inimõigus; arvestades, et need õigused peaksid olema võimalike õigusaktidega kaetud;

| R. | arvestades, et ettevõtjad ei ole eriti teadlikud sellest, millist mõju nende tegevus ja tarneahelad laste õigustele avaldavad, ning nende võimalikest elu muutvatest tagajärgedest laste puhul; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et ettevõtjad ei ole eriti teadlikud sellest, millist mõju nende tegevus ja tarneahelad laste õigustele avaldavad, ning nende võimalikest elu muutvatest tagajärgedest laste puhul;

| S. | arvestades, et ÜRO inimõiguste ülemvolinik ja ÜRO Inimõiguste Nõukogu on märkinud, et kliimamuutused avaldavad kahjulikku mõju inimõiguste täielikule ja tõhusale kasutamisele; arvestades, et riigid on kohustatud kliimamuutuste tekitatud kahjulike tagajärgedega tegelemisel inimõigusi austama; arvestades, et kõik äriühingute hoolsuskohustust käsitlevad õigusaktid peavad olema kooskõlas Pariisi kokkuleppega; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et ÜRO inimõiguste ülemvolinik ja ÜRO Inimõiguste Nõukogu on märkinud, et kliimamuutused avaldavad kahjulikku mõju inimõiguste täielikule ja tõhusale kasutamisele; arvestades, et riigid on kohustatud kliimamuutuste tekitatud kahjulike tagajärgedega tegelemisel inimõigusi austama; arvestades, et kõik äriühingute hoolsuskohustust käsitlevad õigusaktid peavad olema kooskõlas Pariisi kokkuleppega;

| T. | arvestades, et süsteemne korruptsioon rikub läbipaistvuse, vastutuse ja mittediskrimineerimise põhimõtet, millel on inimõiguste tõhusale kasutamisele tõsised tagajärjed; arvestades, et rahvusvahelistes tehingutes välisriigi ametiisikutele altkäemaksu andmise vastu võitlemise OECD konventsiooniga ja ÜRO korruptsioonivastase konventsiooniga kohustatakse liikmesriike rakendama mõjusaid tavasid, mille eesmärk on korruptsiooni ennetada; arvestades, et ÜRO korruptsioonivastase konventsiooni sätted peaksid kuuluma õigusaktides sätestatud hoolsuskohustuse hulka; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et süsteemne korruptsioon rikub läbipaistvuse, vastutuse ja mittediskrimineerimise põhimõtet, millel on inimõiguste tõhusale kasutamisele tõsised tagajärjed; arvestades, et rahvusvahelistes tehingutes välisriigi ametiisikutele altkäemaksu andmise vastu võitlemise OECD konventsiooniga ja ÜRO korruptsioonivastase konventsiooniga kohustatakse liikmesriike rakendama mõjusaid tavasid, mille eesmärk on korruptsiooni ennetada; arvestades, et ÜRO korruptsioonivastase konventsiooni sätted peaksid kuuluma õigusaktides sätestatud hoolsuskohustuse hulka;

| U. | arvestades, et see murettekitav olukord on toonud esile pakilise vajaduse suurendada ettevõtjate reageerimisvõimet, vastutust ja aruandluskohustust seoses kahjuliku mõjuga, mida nad põhjustavad või millele nad kaasa aitavad või millega nad on otseselt seotud, ning ajendanud arutelu selle üle, kuidas seda teha, rõhutades samas vajadust proportsionaalse ja ühtlustatud kogu liitu hõlmava lähenemisviisi järele nendes küsimustes, mis on vajalik ka ÜRO kestliku arengu eesmärkide saavutamiseks; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et see murettekitav olukord on toonud esile pakilise vajaduse suurendada ettevõtjate reageerimisvõimet, vastutust ja aruandluskohustust seoses kahjuliku mõjuga, mida nad põhjustavad või millele nad kaasa aitavad või millega nad on otseselt seotud, ning ajendanud arutelu selle üle, kuidas seda teha, rõhutades samas vajadust proportsionaalse ja ühtlustatud kogu liitu hõlmava lähenemisviisi järele nendes küsimustes, mis on vajalik ka ÜRO kestliku arengu eesmärkide saavutamiseks;

| V. | arvestades, et ÜRO inimõiguste ülemvoliniku andmetel on suur hulk inimõiguste kaitsjaid ohus, sest nad on tõstatanud küsimusi äritegevuse kahjuliku mõju pärast inimõigustele; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et ÜRO inimõiguste ülemvoliniku andmetel on suur hulk inimõiguste kaitsjaid ohus, sest nad on tõstatanud küsimusi äritegevuse kahjuliku mõju pärast inimõigustele;

| W. | arvestades, et see arutelu on muu hulgas viinud ÜRO, Euroopa Nõukogu, OECD ja ILO hoolsuskohustuse raamistike ja standardite vastuvõtmiseni; arvestades, et need standardid on siiski vabatahtlikud ja seetõttu on nende rakendamine olnud piiratud; arvestades, et liidu õigusaktid peaksid järk-järgult ja konstruktiivselt tuginema nendele raamistikele ja standarditele; arvestades, et liit ja liikmesriigid peaksid toetama käimasolevaid läbirääkimisi, mille eesmärk on luua rahvusvaheliste korporatsioonide ja teiste äriühingute jaoks õiguslikult siduv inimõigusi käsitlev ÜRO vahend, samuti peaks liit neis osalema, ning nõukogu peaks volitama komisjoni läbirääkimistes aktiivselt osalema; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et see arutelu on muu hulgas viinud ÜRO, Euroopa Nõukogu, OECD ja ILO hoolsuskohustuse raamistike ja standardite vastuvõtmiseni; arvestades, et need standardid on siiski vabatahtlikud ja seetõttu on nende rakendamine olnud piiratud; arvestades, et liidu õigusaktid peaksid järk-järgult ja konstruktiivselt tuginema nendele raamistikele ja standarditele; arvestades, et liit ja liikmesriigid peaksid toetama käimasolevaid läbirääkimisi, mille eesmärk on luua rahvusvaheliste korporatsioonide ja teiste äriühingute jaoks õiguslikult siduv inimõigusi käsitlev ÜRO vahend, samuti peaks liit neis osalema, ning nõukogu peaks volitama komisjoni läbirääkimistes aktiivselt osalema;

| X. | arvestades, et komisjoni uuringu kohaselt täidab keskkonna- ja inimõiguste alast hoolsuskohustust praegu ainult 37 % äriühingute esindajatest; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et komisjoni uuringu kohaselt täidab keskkonna- ja inimõiguste alast hoolsuskohustust praegu ainult 37 % äriühingute esindajatest;

| Y. | arvestades, et mõned liikmesriigid, näiteks Prantsusmaa ja Holland, on vastu võtnud õigusaktid äriühingute vastutuse suurendamiseks ning kehtestanud kohustuslikud hoolsuskohustuse raamistikud; arvestades, et teised liikmesriigid, sealhulgas Saksamaa, Austria, Rootsi, Soome, Taani ja Luksemburg, kaaluvad praegu selliste õigusaktide vastuvõtmist; arvestades, et kogu liitu hõlmava ühise lähenemisviisi puudumine selles küsimuses võib vähendada õiguskindlust ettevõtjate eelisõiguste ja ausa konkurentsi tasakaalustamatuse küsimustes, mis omakorda seaks ebasoodsasse olukorda ettevõtjad, kes on sotsiaal- ja keskkonnaküsimustes ennetavad; arvestades, et äriühingute hoolsuskohustust käsitlevate ühtlustatud õigusaktide puudumine ohustab liidus tegutsevate ettevõtjate võrdseid võimalusi; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et mõned liikmesriigid, näiteks Prantsusmaa ja Holland, on vastu võtnud õigusaktid äriühingute vastutuse suurendamiseks ning kehtestanud kohustuslikud hoolsuskohustuse raamistikud; arvestades, et teised liikmesriigid, sealhulgas Saksamaa, Austria, Rootsi, Soome, Taani ja Luksemburg, kaaluvad praegu selliste õigusaktide vastuvõtmist; arvestades, et kogu liitu hõlmava ühise lähenemisviisi puudumine selles küsimuses võib vähendada õiguskindlust ettevõtjate eelisõiguste ja ausa konkurentsi tasakaalustamatuse küsimustes, mis omakorda seaks ebasoodsasse olukorda ettevõtjad, kes on sotsiaal- ja keskkonnaküsimustes ennetavad; arvestades, et äriühingute hoolsuskohustust käsitlevate ühtlustatud õigusaktide puudumine ohustab liidus tegutsevate ettevõtjate võrdseid võimalusi;

| Z. | arvestades, et liit on juba vastu võtnud hoolsuskohustust käsitlevad õigusaktid konkreetsete sektorite jaoks, nagu konfliktimineraalide määrus, puidumäärus, metsaõigusnormide täitmise järelevalve, metsahalduse ja puidukaubanduse (FLEGT) määrus ning piinamisvastane määrus; arvestades, et nendest õigusaktidest on saanud võrdlusalus sihtotstarbeliste tarneahelaga seotud hoolsuskohustust käsitlevate siduvate õigusaktide jaoks; arvestades, et tulevased liidu õigusaktid peaksid toetama ettevõtjaid nende korporatiivsete kohustuste haldamisel ja täitmisel ning olema täielikult kooskõlas kõigi olemasolevate valdkondlike hoolsuskohustuste ja aruandluskohustustega, näiteks muud kui finantsaruandlust käsitleva direktiiviga, ning sidusas seoses asjaomaste siseriiklike õigusaktidega, et vältida dubleerimist; |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et liit on juba vastu võtnud hoolsuskohustust käsitlevad õigusaktid konkreetsete sektorite jaoks, nagu konfliktimineraalide määrus, puidumäärus, metsaõigusnormide täitmise järelevalve, metsahalduse ja puidukaubanduse (FLEGT) määrus ning piinamisvastane määrus; arvestades, et nendest õigusaktidest on saanud võrdlusalus sihtotstarbeliste tarneahelaga seotud hoolsuskohustust käsitlevate siduvate õigusaktide jaoks; arvestades, et tulevased liidu õigusaktid peaksid toetama ettevõtjaid nende korporatiivsete kohustuste haldamisel ja täitmisel ning olema täielikult kooskõlas kõigi olemasolevate valdkondlike hoolsuskohustuste ja aruandluskohustustega, näiteks muud kui finantsaruandlust käsitleva direktiiviga, ning sidusas seoses asjaomaste siseriiklike õigusaktidega, et vältida dubleerimist;

| AA. | arvestades, et komisjon on teinud ettepaneku luua osana uuest ringmajanduse tegevuskavast laiaulatuslik strateegia rõivasektori jaoks, mis koos ühtse hoolsuskohustust ja sotsiaalset vastutust käsitlevate standardite kogu kaasamisega võiks olla järjekordne näide konkreetsele sektorile mõeldud üksikasjalikumast lähenemisviisist; arvestades, et komisjon peaks esitama rohkem valdkonnapõhiseid hoolsuskohustust käsitlevaid õigusakti ettepanekuid, näiteks metsi ja ökosüsteeme ohustavate kaupade ning rõivasektori jaoks; |
| --- | --- |

AA.

arvestades, et komisjon on teinud ettepaneku luua osana uuest ringmajanduse tegevuskavast laiaulatuslik strateegia rõivasektori jaoks, mis koos ühtse hoolsuskohustust ja sotsiaalset vastutust käsitlevate standardite kogu kaasamisega võiks olla järjekordne näide konkreetsele sektorile mõeldud üksikasjalikumast lähenemisviisist; arvestades, et komisjon peaks esitama rohkem valdkonnapõhiseid hoolsuskohustust käsitlevaid õigusakti ettepanekuid, näiteks metsi ja ökosüsteeme ohustavate kaupade ning rõivasektori jaoks;

| 1. | on seisukohal, et vabatahtlikud hoolsuskohustuse standardid on piiratud ega ole saavutanud märkimisväärset edu inimõiguste ja keskkonna kahjustamise vältimisel ning õiguskaitse kättesaadavuse võimaldamisel; on seisukohal, et liit peaks kiiresti vastu võtma siduvad nõuded, et ettevõtjad tuvastaksid, hindaksid, hoiaksid ära, lõpetaksid, leevendaksid, jälgiksid, teeksid teatavaks, võtaksid arvesse, käsitleksid ja heastaksid võimalikku ja/või tegelikku kahjulikku mõju inimõigustele, keskkonnale ja heale valitsemistavale, mida nende väärtusahelates toimuv tegevus võib avaldada; usub, et see oleks ühtlustamise, õiguskindluse, võrdsete tingimuste seisukohast kasulik nii sidusrühmadele kui ka äriühingutele, ning samuti selleks, et leevendada tagajärgi seoses kolmandate riikide ebaõiglaste konkurentsieelistega, mis tulenevad madalamatest kaitsestandarditest ning sotsiaalsest ja keskkonnaalasest dumpingust rahvusvahelises kaubanduses; rõhutab, et see suurendaks ELi ettevõtjate ja liidu mainet standardi kehtestajana; rõhutab, et ettevõtjatel on tõhusatest vastutustundliku ettevõtluse tavadest tõendatult kasu, sh parem riskijuhtimine, madalamad kapitalikulud, kokkuvõttes parem finantstulemus ja suurem konkurentsivõime; on veendunud, et hoolsuskohustus suurendab väljaspool Euroopa Liitu asuvatest riikidest kaupu hankivate ettevõtjate tarnetavade kindlust ja läbipaistvust ning aitab kaitsta tarbijate huve, tagades toodete kvaliteedi ja usaldusväärsuse, ning peaks tooma kaasa vastutustundlikumad ostutavad ja ettevõtjate pikaajalised tarnijasuhted; rõhutab, et raamistik peaks põhinema ettevõtjate kohustusel võtta kõik proportsionaalsed ja asjakohased meetmed ning teha jõupingutusi oma võimaluste piires; |
| --- | --- |

1.

| 2. | rõhutab, et kuigi inimõiguste ja keskkonna austamine on ettevõtjate kohustus, on riikide ja valitsuste ülesanne inimõigusi ja keskkonda kaitsta ning seda vastutust ei tohiks kanda üle erasektori osalejatele; meenutab, et hoolsuskohustus on peamiselt ennetav mehhanism ja et ettevõtjatelt tuleks eelkõige nõuda kõikide proportsionaalsete ja asjakohaste meetmete võtmist ning oma võimaluste piires jõupingutuste tegemist, et tuvastada võimalik või tegelik kahjulik mõju ning võtta kasutusele poliitika ja meetmed selle kõrvaldamiseks; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kutsub komisjoni üles lisama igasugusesse välistegevusse, sealhulgas kaubandus- ja investeerimislepingutesse, inimõiguste kaitse sätteid ja arutama inimõiguste kaitse üle; |
| --- | --- |

3.

| 4. | palub komisjonil põhjalikult kontrollida Xinjiangis asuvaid ja liitu kaupu eksportivaid ettevõtjaid, et tuvastada võimalikud inimõiguste rikkumised, eriti uiguuride represseerimisega seotud rikkumised; |
| --- | --- |

4.

| 5. | tuletab meelde, et inimõiguste (sh õigus elule, tervisele, toidule ja veele) täielik teostamine sõltub elurikkuse säilitamisest, mis on selliste ökosüsteemi teenuste alus, millega inimeste heaolu on lahutamatult seotud; |
| --- | --- |

5.

| 6. | märgib, et COVID-19 pandeemia tõttu on väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad sattunud keerukasse olukorda; on veendunud, et nende toetamine ja soodsa turukeskkonna loomine on liidu otsustava tähtsusega eesmärgid; |
| --- | --- |

6.

| 7. | rõhutab, et inimõiguste ning sotsiaal- ja keskkonnastandardite rikkumine võib olla tingitud ettevõtja enda või tema kontrolli all ja tema väärtusahelasse kuuluvate äripartnerite tegevusest; rõhutab seetõttu, et hoolsuskohustus peaks hõlmama kogu väärtusahelat, kuid peaks hõlmama ka prioriseerimispoliitikat; tuletab meelde, et kõik inimõigused on universaalsed, jagamatud, üksteisest sõltuvad ja omavahel seotud ning neid tuleks edendada ja austada õiglasel, erapooletul ja mittediskrimineerival viisil; |
| --- | --- |

7.

| 8. | nõuab tarneahelate jälgitavuse suurendamist, võttes aluseks ELi tolliseadustiku päritolureeglid; märgib, et liidu kaubanduspoliitika elluviimisel, sealhulgas seoses kaubandus- ja investeerimislepingute ratifitseerimisega, tuleks arvesse võtta liidu inimõiguste poliitikat ja komisjoni seadusandliku ettepaneku alusel vastu võetud tulevasi äriühingu hoolsuskohustuse nõudeid ning hõlmata tuleks kaubandus kõigi kaubanduspartneritega, mitte ainult nendega, kellega liit on sõlminud vabakaubanduslepingu; rõhutab, et liidu kaubandusmeetmed peaksid hõlmama tugevaid jõustamismehhanisme, nagu turulepääsu sooduskorra lõpetamine tingimuste täitmata jätmise korral; |
| --- | --- |

8.

| 9. | on seisukohal, et mis tahes tulevase kohustusliku hoolsuskohustuse raamistiku kohaldamisala peaks olema lai ja hõlmama kõiki liikmesriigi õigusega reguleeritud või liidu territooriumil asutatud suurettevõtteid, sealhulgas finantstoodete ja -teenuste pakkujaid, olenemata nende tegevusvaldkonnast või sellest, kas nad on avaliku sektori või avaliku võimu poolt kontrollitavad ettevõtjad, samuti kõiki börsil noteeritud väikesi ja keskmise suurusega ettevõtjaid ning suure riskiga väikesi ja keskmise suurusega ettevõtjaid; on seisukohal, et raamistik peaks hõlmama ka väljaspool liitu asutatud äriühinguid, kes tegutsevad siseturul; |
| --- | --- |

9.

| 10. | on veendunud, et hoolsuskohustuse täitmine peaks olema siseturule pääsemise tingimus, ning et ettevõtjatelt tuleks nõuda hoolsuskohustuse täitmisel tõendite leidmist ja esitamist selle kohta, et nende siseturule toodud tooted on vastavuses tulevases hoolsuskohustuse alases õigusaktis kehtestatud keskkonnaalaste ja inimõigustega seonduvate kriteeriumidega; nõuab täiendavaid meetmeid, nagu sunniviisilise töö, lapstööjõu kasutamise või muude raskete inimõiguste rikkumistega seonduvate toodete impordi keelamine; rõhutab, et oluline on lisada ELi kaubanduslepingute kaubanduse ja kestliku arengu peatükkidesse eesmärk võidelda sunniviisilise töö ja lapstööjõu kasutamise vastu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | on seisukohal, et mõned ettevõtjad, eelkõige börsil noteeritud väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad ning suure riskiga väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad, võivad vajada vähem ulatuslikke ja formaalseid hoolsuskohustuse menetlusi, ning et proportsionaalse lähenemisviisi puhul tuleks muu hulgas arvesse võtta ettevõtja tegevusvaldkonda, suurust, tema tegevusest ja tegevuse kontekstist, sealhulgas geograafilisest, tingitud ja inimõiguste järgimisele, heale valitsemistavale ja keskkonnale avalduvate riskide tõsidust ja tõenäosust, ärimudelit, positsiooni väärtusahelates ning toodete ja teenuste olemust; nõuab, et liidu ettevõtjatele, eriti väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele, osutataks spetsiifilist tehnilist abi, et nad saaksid hoolsuskohustuse nõudeid täita; |
| --- | --- |

11.

| 12. | rõhutab, et hoolsuskohustuse strateegiad peaksid olema kooskõlas kestliku arengu eesmärkide ja liidu poliitiliste eesmärkidega inimõiguste ja keskkonna valdkonnas, sealhulgas Euroopa rohelise kokkuleppega ning kohustusega vähendada kasvuhoonegaaside heidet 2030. aastaks vähemalt 55 %, samuti liidu rahvusvahelise poliitikaga, eelkõige bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni ja Pariisi kokkuleppega ning selle eesmärkidega hoida maailma keskmise temperatuuri tõus tunduvalt alla 2 oC võrreldes industriaalühiskonna eelse tasemega ning teha jõupingutusi, et temperatuuri tõus piirduks 1,5 oC-ga võrreldes tööstusrevolutsiooni eelse tasemega; palub komisjonil asjaomaste liidu organite, ametite ja asutuste sisukal osalusel töötada välja hoolsuskohustuse suunised, sealhulgas valdkondlikud suunised selle kohta, kuidas täita kehtivaid ja tulevasi liidu ja rahvusvahelisi kohustuslikke õigusakte ning järgida vabatahtlikke hoolsuskohustuse raamistikke, sealhulgas sidusad metoodikad ja selged mõõdikud mõju ja edusammude mõõtmiseks inimõiguste, keskkonna ja hea valitsemistava valdkonnas; kordab, et sellised suunised oleksid eriti kasulikud väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele; |
| --- | --- |

12.

| 13. | märgib, et tööstusharude sertifitseeritud kavad pakuvad väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele võimalusi kohustuste tõhusaks ühendamiseks ja jagamiseks; rõhutab siiski, et tööstusharude sertifitseeritud süsteemidele tuginemine ei välista võimalust, et ettevõtja rikub oma hoolsuskohustust või et ta võidakse võtta vastutusele kooskõlas riigisisese õigusega; märgib, et Euroopa Komisjonil tuleb tööstusharude sertifitseeritud kavu hinnata, tunnustada ja nende järele valvata; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kutsub komisjoni üles järgima tulevastes õigusaktides ELi toimimise lepingu artiklis 208 sätestatud poliitikavaldkondade arengusidususe põhimõtet; rõhutab, et oluline on minimeerida võimalikke vastuolusid ja luua sünergiat arengukoostöö poliitikaga, mis tuleks kasuks arengumaadele, ning suurendada arengukoostöö tõhusust; on seisukohal, et praktikas tähendab see Euroopa Komisjoni rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraadi aktiivset kaasamist käimasolevasse seadusandlikku töösse ning tulevaste liidu õigusaktide arenguriikidele avalduva mõju põhjalikku hindamist majanduslikust, sotsiaalsest, inimõiguste ja keskkonna seisukohast kooskõlas parema õigusloome suunistega (36) ja parema õigusloome vahendite paketi vahendiga nr 34 (37); märgib, et selle hindamise tulemused peaksid olema aluseks tulevasele seadusandlikule ettepanekule; |
| --- | --- |

14.

| 15. | rõhutab, et vastastikune täiendavus ja koordineerimine arengukoostöö poliitika, vahendite ja osalejatega on otsustava tähtsusega ning et tulevased liidu õigusaktid peaksid seetõttu sisaldama mõningaid sellekohaseid sätteid; |
| --- | --- |

15.

| 16. | rõhutab, et hoolsuskohustus peaks olema hoolikalt kavandatud, pidev ja dünaamiline protsess, mitte lahtrisse linnukeste tegemine, ning hoolsuskohustuse strateegiad peaksid olema kooskõlas riskide dünaamilise olemusega; on seisukohal, et need strateegiad peaksid hõlmama kõiki tegelikke või võimalikke kahjulikke mõjusid inimõigustele, keskkonnale või heale valitsemistavale, ehkki kahjuliku mõju tõsidust ja tõenäosust tuleks kaaluda prioriseerimispoliitika kontekstis; on veendunud, et kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega on oluline olemasolevad vahendid ja raamistikud võimalikult suures ulatuses vastavusse viia; rõhutab vajadust, et komisjon viiks läbi põhjaliku mõjuhindamise, et teha kindlaks võimaliku või tegeliku kahjuliku mõju liigid, uurida tagajärgi võrdsetele võimalustele Euroopa ja ülemaailmsel tasandil, sealhulgas halduskoormus ettevõtjatele ja positiivsed tagajärjed inimõigustele, keskkonnale ja heale valitsemistavale, ning töötaks välja õigusnormid, mis suurendavad konkurentsivõimet, sidusrühmade ja keskkonna kaitset ning on toimivad ja kohaldatavad kõigi siseturul tegutsejate, sealhulgas suure riskiga ja börsil noteeritud väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate suhtes; rõhutab, et mõjuhinnangus tuleks arvesse võtta ka tulevase direktiivi mõju seoses muutustega ülemaailmses väärtusahelas, pidades silmas mõjutatud üksikisikuid ja ettevõtjaid, ning seoses arengumaadest partnerriikide suhteliste eelistega; |
| --- | --- |

16.

| 17. | rõhutab, et põhjalikud läbipaistvuse nõuded on kohustusliku hoolsuskohustuse alaste õigusaktide hädavajalik element; märgib, et tõhusam teabevahetus ja suurem läbipaistvus annavad tarnijatele ja tootjatele parema kontrolli oma tarneahelate üle ja arusaama neist, parandavad sidusrühmade ja avalikkuse järelevalvesuutlikkust ning suurendavad üldsuse usaldust tootmise suhtes; rõhutab sellega seoses, et tulevastes hoolsuskohustust käsitlevates õigusaktides tuleks arvesse võtta digitaalseid lahendusi, et hõlbustada üldsuse ligipääsu teabele ja vähendada bürokraatlikku koormat; |
| --- | --- |

17.

| 18. | märgib, et hoolsuskohustuse täitmiseks tuleb asjakohaste audititega ühtlasi mõõta menetluste ja meetmete tõhusust ning anda tulemustest teada, sealhulgas koostada äriühingute hoolsuskohustuse menetluste ja nende tulemuste kohta standardiseeritud vormis korrapäraselt avalikke hindamisaruandeid, mis põhinevad asjakohasel ja sidusal aruandlusraamistikul; soovitab, et aruanded peaksid olema kergesti kättesaadavad, eriti neile, keda need puudutavad või võivad puudutada; märgib, et avalikustamisnõuetes tuleks arvesse võtta konkurentsipoliitikat ja õigustatud huvi kaitsta ettevõttesisest oskusteavet ning need nõuded ei tohiks põhjustada äriühingutele ebaproportsionaalseid takistusi ega rahalist koormust; |
| --- | --- |

18.

| 19. | rõhutab, et tõhus hoolsuskohustus nõuab, et ettevõtjad viiksid heas usus läbi tõhusaid, sisulisi ja informeeritud arutelusid asjaomaste sidusrühmadega; rõhutab, et liidu hoolsuskohustuse raamistik peaks tagama ametiühingute ja töötajate esindajate kaasamise hoolsuskohustuse strateegia koostamisse ja rakendamisse riiklikul, liidu ja ülemaailmsel tasandil; rõhutab, et sidusrühmade kaasamise menetlused peavad tagama sidusrühmade turvalisuse ning nende füüsilise ja õigusliku puutumatuse kaitse; |
| --- | --- |

19.

| 20. | rõhutab, et vastastikkuse vaimus toimuv koostöö kaubanduspartneritega on oluline selle tagamiseks, et hoolsuskohustus toob kaasa muutusi; rõhutab selliste kaasnevate meetmete ja projektide olulisust, mille eesmärk on hõlbustada liidu vabakaubanduslepingute rakendamist, ning nõuab kindlat seost nende meetmete ja horisontaalsete hoolsuskohustuse õigusaktide vahel; nõuab seetõttu, et vastutustundliku ettevõtluse edendamiseks ja toetamiseks partnerriikides tuleb kasutada selliseid rahastamisvahendeid nagu kaubandusabi, pakkudes muu hulgas tehnilist tuge hoolsuskohustuse alasel väljaõppel, jälgitavuse mehhanisme ja ekspordil põhinevate reformide sisseviimist partnerriikides; toonitab siinjuures vajadust edendada head valitsemistava; |
| --- | --- |

20.

| 21. | nõuab, et väljaspool liitu tegutsevate Euroopa ettevõtjate poolt tulevase hoolsuskohustuse määruse kohaldamise järele valvamisel kasutataks aktiivselt kaubandusmeetmeid ja liidu delegatsioone, sealhulgas korraldades sisukaid konsultatsioone õiguste omajate, kohalike kogukondade, kaubanduskodade, inimõigustega tegelevate riiklike institutsioonide, kodanikuühiskonna osalejate ja ametiühingutega; kutsub komisjoni üles tegema koostööd liikmesriikide kaubanduskodadega ja inimõigustega tegelevate riiklike institutsioonidega, pakkudes veebipõhiseid vahendeid ja teavet, et toetada tulevaste hoolsuskohustuse alaste õigusaktide rakendamist; |
| --- | --- |

21.

| 22. | märgib, et koordineerimine valdkondlikul tasandil võiks suurendada hoolsusmeetmete järjepidevust ja tõhusust, võimaldada parimate tavade jagamist ja aidata kaasa võrdsete võimaluste loomisele; |
| --- | --- |

22.

| 23. | on seisukohal, et hoolsuskohustuse täitmise tagamiseks peaksid liikmesriigid looma või määrama riiklikud asutused, et jagada parimaid tavasid, viia läbi uurimisi, teostada järelevalvet ja määrata karistusi, võttes arvesse rikkumiste raskusastet ja korduvust; rõhutab, et sellistele asutustele tuleks anda piisavad vahendid ja volitused oma ülesannete täitmiseks; on seisukohal, et komisjon peaks looma Euroopa hoolsuskohustuse võrgustiku, kes vastutaks koos riiklike pädevate asutustega reguleerimise, uurimise, jõustamise ja järelevalve tavade kooskõlastamise ja lähendamise eest, teabevahetuse ning riiklike pädevate asutuste tegevuse tulemuslikkuse jälgimise eest; on seisukohal, et liikmesriigid ja komisjon peaksid tagama, et ettevõtjad avaldavad oma hoolsuskohustuse strateegiad avalikult kättesaadaval ja kesksel platvormil, mille üle teostavad järelevalvet riiklikud pädevad asutused; |
| --- | --- |

23.

| 24. | rõhutab, et põhjalikud läbipaistvuse nõuded on kohustusliku hoolsuskohustuse alaste õigusaktide hädavajalik element; märgib, et tõhustatud teave ja suurem läbipaistvus annavad tarnijatele ja tootjatele parema kontrolli oma tarneahelate üle ja arusaama neist ning suurendavad üldsuse usaldust tootmise suhtes; rõhutab sellega seoses, et tulevases hoolsuskohustuse määruses tuleks keskenduda digilahendustele, et vähendada bürokraatiast tulenevat koormust, ning kutsub komisjoni üles uurima uusi tehnoloogilisi lahendusi, mis toetavad ülemaailmsetes tarneahelates jälgitavuse sisseviimist ja selle parandamist; tuletab meelde, et säästev plokiahela tehnoloogia võib selle eesmärgi saavutamisele kaasa aidata; |
| --- | --- |

24.

| 25. | on seisukohal, et ettevõtte tasandi kaebuste lahendamise mehhanismid võivad pakkuda tõhusat õiguskaitset varajases etapis, tingimusel et need on õiguspärased, kättesaadavad, prognoositavad, õiglased, läbipaistvad, inimõigustega kooskõlas, põhinevad kaasamisel ja dialoogil ning kaitsevad kättemaksu eest; on seisukohal, et sellised eraõiguslikud mehhanismid tuleb nõuetekohaselt siduda kohtumehhanismidega, et tagada põhiõiguste, sealhulgas õiglase kohtumenetluse õiguse kaitse; rõhutab, et sellised mehhanismid ei tohiks kunagi kahjustada ohvri õigust esitada kaebus pädevatele asutustele või pöörduda kohtusse; teeb ettepaneku, et õigusasutustel peaks olema õigus tegutseda, kui kolmandad isikud on turvaliste ja juurdepääsetavate kanalite kaudu kaebuse esitanud, ilma et nad peaksid kartma kättemaksu; |
| --- | --- |

25.

| 26. | väljendab heameelt teate üle, et komisjoni ettepanek sisaldab vastutuskorda, ja on seisukohal, et selleks, et võimaldada ohvritel saada tõhusat õiguskaitsevahendit, tuleks ettevõtjaid kooskõlas siseriikliku õigusega pidada vastutavaks kahju eest, mida nende kontrolli all olevad ettevõtjad on põhjustanud või millele nad on oma tegevuse või tegevusetusega kaasa aidanud, kui viimased on toime pannud inimõiguste rikkumisi või tekitanud keskkonnakahju, välja arvatud juhul, kui ettevõtja suudab tõendada, et ta tegutses nõuetekohase hoolsusega ja võttis kõik mõistlikud meetmed sellise kahju vältimiseks; rõhutab, et ajalised piirangud ja tõendite raske kättesaadavus, samuti sooline ebavõrdsus, kaitsetus ja marginaliseerimine võivad olla inimõiguste rikkumiste ohvritele kolmandates riikides olulised praktilised ja menetluslikud takistused, mille tõttu on neil tõhusaid õiguskaitsevahendeid raske kätte saada; rõhutab, kui oluline on tõhus juurdepääs õiguskaitsevahenditele ilma kättemaksuhirmuta ja soo aspekti arvestavalt, ning vähekaitstud isikutele, nagu on sätestatud puuetega inimeste õiguste konventsiooni artiklis 13; tuletab meelde, et põhiõiguste harta artikli 47 kohaselt peavad liikmesriigid andma õigusabi neile, kellel puuduvad piisavad vahendid, kui selline abi on vajalik, et tagada õiguskaitse tõhus kättesaadavus; |
| --- | --- |

26.

| 27. | märgib, et väärtusahelas osalevate ettevõtjate jälgimine võib olla keeruline; kutsub komisjoni üles hindama ja pakkuma välja vahendeid, et aidata ettevõtjatel oma väärtusahelaid paremini jälgida; rõhutab, et digitehnoloogia võib aidata ettevõtjatel täita väärtusahelaga seotud hoolsuskohustust ja vähendada kulusid; on seisukohal, et liidu innovatsioonieesmärk peaks olema seotud inimõiguste ja kestliku valitsemistava edendamisega tulevaste hoolsuskohustuse nõuete alusel; |
| --- | --- |

27.

| 28. | on seisukohal, et hoolsuskohustuse täitmine ei tohiks ettevõtjaid automaatselt vabastada vastutusest tekitatud kahju või kahju tekitamisele kaasa aitamise eest; on lisaks seisukohal, et usaldusväärse ja tõhusa hoolsuskohustuse protsessi olemasolu võib aidata ettevõtjatel vältida kahju tekitamist; on lisaks seisukohal, et hoolsuskohustust käsitlevaid õigusakte tuleks kohaldada, ilma et see piiraks muid riiklikul, Euroopa ja rahvusvahelisel tasandil kohaldatavaid alltöövõtu, lähetamise või tarneahelaga seotud vastutuse raamistikke, sealhulgas solidaarvastutust alltöövõtuahelates; |
| --- | --- |

28.

| 29. | rõhutab, et ettevõtlusega seotud kahjulike mõjude ohvrid ei ole sageli kaitstud selle riigi seadustega, kus kahju on põhjustatud; on sellega seoses seisukohal, et tulevase direktiivi asjakohaseid sätteid tuleks lugeda imperatiivseteks säteteks kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. juuli 2007. aasta määruse (EÜ) nr 864/2007 (lepinguväliste võlasuhete suhtes kohaldatava õiguse kohta (Rooma II)) (38) artikliga 16; |
| --- | --- |

29.

| 30. | kutsub komisjoni üles esitama liidule läbirääkimisvolituse, et osaleda konstruktiivselt läbirääkimistel ÜRO rahvusvahelise õiguslikult siduva instrumendi üle, millega reguleeritakse rahvusvahelises inimõigustealases õiguses rahvusvaheliste korporatsioonide ja teiste äriäriühingute tegevust; |
| --- | --- |

30.

| 31. | soovitab, et kolmandates riikides õigusriigi, hea valitsemistava ja õiguskaitse kättesaadavuse toetamisel peaks komisjon vajaduse korral põhitähelepanu pöörama kohalike ametiasutuste suutlikkuse suurendamisele valdkondades, mida tulevastes õigusaktides käsitletakse; |
| --- | --- |

31.

| 32. | nõuab, et komisjon esitaks põhjendamatu viivituseta seadusandliku ettepaneku tarneahela kohustusliku hoolsuskohustuse kohta vastavalt käesoleva määruse lisas esitatud soovitustele; on seisukohal, et ilma et see piiraks tulevase õigusakti ettepaneku üksikasjalikke aspekte, tuleks ettepaneku õiguslikuks aluseks valida Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 50, artikli 83 lõige 2 ja artikkel 114; |
| --- | --- |

32.

| 33. | on seisukohal, et taotletaval ettepanekul ei ole finantsmõju liidu üldeelarvele; |
| --- | --- |

33.

| 34. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon ning lisas toodud soovitused komisjonile ja nõukogule ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

34.

---

(1)  ELT L 295, 12.11.2010, lk 23.

(2)  ELT L 182, 29.6.2013, lk 19.

(3)  ELT L 330, 15.11.2014, lk 1.

(4)  ELT L 130, 19.5.2017, lk 1.

(5)  ELT L 132, 20.5.2017, lk 1.

(6)  ELT L 305, 26.11.2019, lk 17.

(7)  ELT L 317, 9.12.2019, lk 1.

(8)  ELT L 198, 22.6.2020, lk 13.

(9)  COM(2018)0097.

(10)  COM(2019)0640.

(11)  ELT C 215, 5.7.2017, lk 1.

(12)  ELT C 209, 20.6.2019, lk 1.

(13)  ELT C 215, 19.6.2018, lk 125.

(14)  ELT C 298, 23.8.2018, lk 100.

(15)  ELT C 76, 9.3.2020, lk 23.

(16)  https://www.ohchr.org/documents/publications/guidingprinciplesbusinesshr_en.pdf

(17)  http://mneguidelines.oecd.org/guidelines

(18)  https://www.oecd.org/investment/due-diligence-guidance-for-responsible-business-conduct.htm

(19)  http://www.oecd.org/industry/inv/mne/responsible-supply-chains-textile-garment-sector.htm

(20)  https://www.oecd.org/corporate/oecd-due-diligence-guidance-for-responsible-supply-chains-of-minerals-from-conflict-affected-and-high-risk-areas-9789264252479-en.htm

(21)  https://www.oecd.org/daf/inv/investment-policy/rbc-agriculture-supply-chains.htm

(22)  https://www.oecd.org/investment/due-diligence-guidance-for-responsible-business-conduct.htm

(23)  https://www.oecd.org/investment/due-diligence-for-responsible-corporate-lending-and-securities-underwriting.htm#:~:text=Due%20Diligence%20for%20Responsible%20Corporate%20Lending%20and%20Securities%20Underwriting%20provides,risks%20associated%20with%20their%20clients

(24)  https://www.ilo.org/declaration/thedeclaration/textdeclaration/lang--en/index.htm

(25)  https://www.ilo.org/wcmsp5/groups/public/---ed_emp/---emp_ent/---multi/documents/publication/wcms_094386.pdf

(26)  https://www.ohchr.org/Documents/Issues/Business/Gender_Booklet_Final.pdf

(27)  Loi no 2017-399 du 27 mars 2017 relative au devoir de vigilance des sociétés mères et des entreprises donneuses d'ordre, JORF no0074 du 28 mars 2017.

(28)  Wet van 24 oktober 2019 n. 401 houdende de invoering van een zorgplicht ter voorkoming van de levering van goederen en diensten die met behulp van kinderarbeid tot stand zijn gekomen (Wet zorgplicht kinderarbeid).

(29)  Euroopa Parlamendi välissuhete poliitikaosakond, PE 603.475 – veebruar 2019.

(30)  Euroopa Parlamendi välissuhete poliitikaosakond, PE 603.505 – juuni 2020.

(31)  Õigus- ja tarbijaküsimuste peadirektoraat, jaanuar 2020.

(32)  Õigus- ja tarbijaküsimuste peadirektoraat, juuli 2020.

(33)  http://childrenandbusiness.org/

(34)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. aprilli 2011. aasta direktiiv 2011/36/EL, milles käsitletakse inimkaubanduse tõkestamist ja sellevastast võitlust ning inimkaubanduse ohvrite kaitset ja millega asendatakse nõukogu raamotsus 2002/629/JSK (ELT L 101, 15.4.2011, lk 1).

(35)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta direktiiv 2012/29/EL, millega kehtestatakse kuriteoohvrite õiguste ning neile pakutava toe ja kaitse miinimumnõuded ning asendatakse nõukogu raamotsus 2001/220/JSK (ELT L 315, 14.11.2012, lk 57).

(36)  SWD(2017)0350.

(37)  https://ec.europa.eu/info/files/better-regulation-toolbox-34_en

(38)  ELT L 199, 31.7.2007, lk 40.

---

RESOLUTSIOONI LISA:

SOOVITUSED TAOTLETAVA ETTEPANEKU SISU KOHTA

SOOVITUSED EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIVI KOOSTAMISEKS, MIS KÄSITLEB ÄRIÜHINGU HOOLSUSKOHUSTUST JA VASTUTUST

TAOTLETAVA ETTEPANEKU TEKST

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV,

...,

äriühingu hoolsuskohustuse ja vastutuse kohta

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eelkõige selle artiklit 50, artikli 83 lõiget 2 ja artiklit 114,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt

ning arvestades järgmist:

| (1) | Teadlikkus ettevõtjate vastutusest seoses nende väärtusahelate kahjuliku mõjuga inimõigustele kerkis esile 1990. aastatel, kui rõiva- ja jalatsitööstuse uued tootmise üleviimise tavad juhtisid tähelepanu halbadele töötingimustele, millega paljud globaalsete väärtusahelate töötajad, sealhulgas lapsed, kokku puutusid. Samal ajal liikusid paljud nafta-, gaasi-, kaevandus- ja toiduainetööstuse ettevõtjad üha kaugematesse piirkondadesse, tõrjudes põlisrahvaste kogukondi sealt sageli ilma piisava konsulteerimise või hüvitiseta välja. |
| --- | --- |

(1)

Teadlikkus ettevõtjate vastutusest seoses nende väärtusahelate kahjuliku mõjuga inimõigustele kerkis esile 1990. aastatel, kui rõiva- ja jalatsitööstuse uued tootmise üleviimise tavad juhtisid tähelepanu halbadele töötingimustele, millega paljud globaalsete väärtusahelate töötajad, sealhulgas lapsed, kokku puutusid. Samal ajal liikusid paljud nafta-, gaasi-, kaevandus- ja toiduainetööstuse ettevõtjad üha kaugematesse piirkondadesse, tõrjudes põlisrahvaste kogukondi sealt sageli ilma piisava konsulteerimise või hüvitiseta välja.

| (2) | Seoses lisanduvate tõenditega inimõiguste rikkumiste ja keskkonna seisundi halvenemise kohta hakati üha rohkem muret tundma, kuidas tagada äriühingutepoolne inimõiguste austamine ning ohvritele õiguskaitse, eriti kuna mõnede äriühingute väärtusahelad laienesid nõrga õigussüsteemi ja õiguskaitsega riikidesse, ning panna ettevõtjaid vastavalt riiklikule õigusele vastutama kahju tekitamise või sellele kaasa aitamise eest. Selles valguses kiitis ÜRO Inimõiguste Nõukogu 2008. aastal ühehäälselt heaks raamistiku „Kaitsta, austada ja heastada“. See raamistik toetub kolmele sambale: riigi kohustus kaitsta kolmandate poolte, sealhulgas ettevõtjate poolt toime pandud inimõiguste rikkumise eest asjakohase poliitika, reguleerimise ja õigusemõistmise abil; äriühingu vastutus inimõiguste austamise eest, mis tähendab tegutsemist nõuetekohase hoolsusega, et vältida teiste poolte õiguste rikkumist, ja tegelemist ilmnenud kahjulike mõjudega; ning ohvrite parem juurdepääs tõhusatele kohtulikele ja kohtuvälistele õiguskaitsevahenditele. |
| --- | --- |

(2)

Seoses lisanduvate tõenditega inimõiguste rikkumiste ja keskkonna seisundi halvenemise kohta hakati üha rohkem muret tundma, kuidas tagada äriühingutepoolne inimõiguste austamine ning ohvritele õiguskaitse, eriti kuna mõnede äriühingute väärtusahelad laienesid nõrga õigussüsteemi ja õiguskaitsega riikidesse, ning panna ettevõtjaid vastavalt riiklikule õigusele vastutama kahju tekitamise või sellele kaasa aitamise eest. Selles valguses kiitis ÜRO Inimõiguste Nõukogu 2008. aastal ühehäälselt heaks raamistiku „Kaitsta, austada ja heastada“. See raamistik toetub kolmele sambale: riigi kohustus kaitsta kolmandate poolte, sealhulgas ettevõtjate poolt toime pandud inimõiguste rikkumise eest asjakohase poliitika, reguleerimise ja õigusemõistmise abil; äriühingu vastutus inimõiguste austamise eest, mis tähendab tegutsemist nõuetekohase hoolsusega, et vältida teiste poolte õiguste rikkumist, ja tegelemist ilmnenud kahjulike mõjudega; ning ohvrite parem juurdepääs tõhusatele kohtulikele ja kohtuvälistele õiguskaitsevahenditele.

| (3) | Sellele raamistikule järgnes äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtete heakskiitmine ÜRO Inimõiguste Nõukogus 2011. aastal. ÜRO juhtpõhimõtete najal kehtestati esimene hoolsuskohustuse ülemaailmne standard ja sellega anti ettevõtjatele mittesiduv raamistik, mille abil praktikas rakendada oma vastutust inimõiguste austamise eest. Seejärel töötasid ka teised rahvusvahelised organisatsioonid välja hoolsuskohustuse standardeid, mis põhinesid ÜRO juhtpõhimõtetel. Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) 2011. aasta suunistes rahvusvahelistele äriühingutele viidatakse ulatuslikult hoolsuskohustusele ning OECD on välja töötanud juhised, mis aitavad äriühingutel konkreetsetes sektorites ja tarneahelates hoolsuskohustust rakendada. 2016. aastal võttis Euroopa Nõukogu ministrite komitee vastu liikmesriikidele suunatud soovituse inimõiguste ja äritegevuse kohta, milles kutsutakse liikmesriike üles võtma seadusandlikke ja muid meetmeid tagamaks, et inimõiguste rikkumised ettevõtja väärtusahelas tooksid kaasa tsiviil-, haldus- ja kriminaalvastutuse Euroopa kohtutes. OECD võttis 2018. aastal vastu üldised hoolsuskohustuse suunised vastutustundliku ettevõtluse kohta. Samamoodi võttis Rahvusvaheline Tööorganisatsioon (ILO) 2017. aastal vastu ILO kolmepoolse deklaratsiooni hargmaiste äriühingute ja sotsiaalpoliitika põhimõtete kohta, mis julgustab ettevõtjaid kehtestama hoolsuskohustuse mehhanisme, et tuvastada, ennetada ja leevendada oma tegelikke ja võimalikke kahjulikke mõjusid rahvusvaheliselt tunnustatud inimõigustele ning anda aru selle kohta, kuidas nad nende mõjudega tegelevad. ÜRO 2012. aasta ülemaailmne kokkulepe, organisatsioon „Save the Children“ ning UNICEFi lapse õiguste ja äritegevuse põhimõtted on kindlaks määranud peamised laste õigustega seotud kaalutlused seoses äritegevuse kahjuliku mõjuga ning UNICEF on välja töötanud mitu suunisdokumenti, mis toetavad äritegevusega seotud hoolsuskohustust ja lapsi. ÜRO Lapse Õiguste Komitee 2013. aasta üldises märkuses nr 16 on üles loetud ulatuslikud riiklikud kohustused seoses ettevõtlussektori mõjuga laste õigustele, sealhulgas ka riigid, kes nõuavad ettevõtjatelt lapse õigustega seotud hoolsuskohustuse täitmist. |
| --- | --- |

(3)

Sellele raamistikule järgnes äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtete heakskiitmine ÜRO Inimõiguste Nõukogus 2011. aastal. ÜRO juhtpõhimõtete najal kehtestati esimene hoolsuskohustuse ülemaailmne standard ja sellega anti ettevõtjatele mittesiduv raamistik, mille abil praktikas rakendada oma vastutust inimõiguste austamise eest. Seejärel töötasid ka teised rahvusvahelised organisatsioonid välja hoolsuskohustuse standardeid, mis põhinesid ÜRO juhtpõhimõtetel. Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) 2011. aasta suunistes rahvusvahelistele äriühingutele viidatakse ulatuslikult hoolsuskohustusele ning OECD on välja töötanud juhised, mis aitavad äriühingutel konkreetsetes sektorites ja tarneahelates hoolsuskohustust rakendada. 2016. aastal võttis Euroopa Nõukogu ministrite komitee vastu liikmesriikidele suunatud soovituse inimõiguste ja äritegevuse kohta, milles kutsutakse liikmesriike üles võtma seadusandlikke ja muid meetmeid tagamaks, et inimõiguste rikkumised ettevõtja väärtusahelas tooksid kaasa tsiviil-, haldus- ja kriminaalvastutuse Euroopa kohtutes. OECD võttis 2018. aastal vastu üldised hoolsuskohustuse suunised vastutustundliku ettevõtluse kohta. Samamoodi võttis Rahvusvaheline Tööorganisatsioon (ILO) 2017. aastal vastu ILO kolmepoolse deklaratsiooni hargmaiste äriühingute ja sotsiaalpoliitika põhimõtete kohta, mis julgustab ettevõtjaid kehtestama hoolsuskohustuse mehhanisme, et tuvastada, ennetada ja leevendada oma tegelikke ja võimalikke kahjulikke mõjusid rahvusvaheliselt tunnustatud inimõigustele ning anda aru selle kohta, kuidas nad nende mõjudega tegelevad. ÜRO 2012. aasta ülemaailmne kokkulepe, organisatsioon „Save the Children“ ning UNICEFi lapse õiguste ja äritegevuse põhimõtted on kindlaks määranud peamised laste õigustega seotud kaalutlused seoses äritegevuse kahjuliku mõjuga ning UNICEF on välja töötanud mitu suunisdokumenti, mis toetavad äritegevusega seotud hoolsuskohustust ja lapsi. ÜRO Lapse Õiguste Komitee 2013. aasta üldises märkuses nr 16 on üles loetud ulatuslikud riiklikud kohustused seoses ettevõtlussektori mõjuga laste õigustele, sealhulgas ka riigid, kes nõuavad ettevõtjatelt lapse õigustega seotud hoolsuskohustuse täitmist.

| (4) | Ettevõtjate käsutuses on seega oluline hulk rahvusvahelisi hoolsuskohustuse vahendeid, mis aitavad neil täita oma kohustust austada inimõigusi. Kuigi on raske üle hinnata nende vahendite olulisust ettevõtjatele, kes võtavad tõsiselt kohustust austada inimõigusi, võib vahendite vabatahtlik olemus vähendada nende tõhusust ja nende mõju on osutunud väheseks – vaid piiratud arv ettevõtjaid rakendab oma tegevuses ja ärisuhetes vabatahtlikult inimõiguste alast hoolsuskohustust. Olukorda halvendab ka paljude ettevõtjate liigne keskendumine kasumi lühiajalisele maksimeerimisele. |
| --- | --- |

(4)

Ettevõtjate käsutuses on seega oluline hulk rahvusvahelisi hoolsuskohustuse vahendeid, mis aitavad neil täita oma kohustust austada inimõigusi. Kuigi on raske üle hinnata nende vahendite olulisust ettevõtjatele, kes võtavad tõsiselt kohustust austada inimõigusi, võib vahendite vabatahtlik olemus vähendada nende tõhusust ja nende mõju on osutunud väheseks – vaid piiratud arv ettevõtjaid rakendab oma tegevuses ja ärisuhetes vabatahtlikult inimõiguste alast hoolsuskohustust. Olukorda halvendab ka paljude ettevõtjate liigne keskendumine kasumi lühiajalisele maksimeerimisele.

| (5) | Olemasolevate rahvusvaheliste hoolsuskohustuse vahenditega ei ole tulenevalt nende kohtuvälisest ja vabatahtlikust olemusest suudetud anda inimõiguste ja keskkonnakahju ohvritele juurdepääsu õigusemõistmisele ja õiguskaitsevahenditele. Esmane kohustus kaitsta inimõigusi ja tagada õiguskaitse kättesaadavus lasub riikidel ning riiklike õigusmehhanismide puudumist ettevõtjate vastutusele võtmiseks nende väärtusahelates tekkinud kahju eest ei saa ega ka tohi korvata eraõiguslike kaebuste esitamise mehhanismide arendamisega. Kuigi sellised mehhanismid on kasulikud hädaabi andmisel ja väikeste kahjude kiirel hüvitamisel, peaksid need olema avaliku sektori asutuste poolt rangelt reguleeritud ning need ei tohiks kahjustada ohvrite õigusi õiguskaitsele ja õiglasele kohtulikule arutamisele riiklikes kohtutes. |
| --- | --- |

(5)

Olemasolevate rahvusvaheliste hoolsuskohustuse vahenditega ei ole tulenevalt nende kohtuvälisest ja vabatahtlikust olemusest suudetud anda inimõiguste ja keskkonnakahju ohvritele juurdepääsu õigusemõistmisele ja õiguskaitsevahenditele. Esmane kohustus kaitsta inimõigusi ja tagada õiguskaitse kättesaadavus lasub riikidel ning riiklike õigusmehhanismide puudumist ettevõtjate vastutusele võtmiseks nende väärtusahelates tekkinud kahju eest ei saa ega ka tohi korvata eraõiguslike kaebuste esitamise mehhanismide arendamisega. Kuigi sellised mehhanismid on kasulikud hädaabi andmisel ja väikeste kahjude kiirel hüvitamisel, peaksid need olema avaliku sektori asutuste poolt rangelt reguleeritud ning need ei tohiks kahjustada ohvrite õigusi õiguskaitsele ja õiglasele kohtulikule arutamisele riiklikes kohtutes.

| (6) | Liit on mõnes konkreetses valdkonnas võtnud vastu kohustuslikke hoolsuskohustuse raamistikke, et võidelda tegevustega, mis kahjustavad liidu või selle liikmesriikide huve, näiteks terrorismi rahastamine või metsade hävitamine. 2010. aastal võttis liit vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 995/2010 (2), millega kehtestatakse puitu ja puittooteid siseturule viivatele ettevõtjatele hoolsuskohustuse nõuded ning nõutakse, et tarneahelas tegutsevad kauplejad esitaksid põhiteavet oma tarnijate ja ostjate kohta, et parandada puidu ja puittoodete jälgitavust. Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2017/821 (3) kehtestati liidu süsteem tarneahelaga seotud hoolsuskohustuse jaoks, et piirata relvastatud rühmituste, terroristlike rühmituste ja/või julgeolekujõudude võimalusi tina, tantaali, volframi, nende maakide ja kullaga kauplemiseks. |
| --- | --- |

(6)

Liit on mõnes konkreetses valdkonnas võtnud vastu kohustuslikke hoolsuskohustuse raamistikke, et võidelda tegevustega, mis kahjustavad liidu või selle liikmesriikide huve, näiteks terrorismi rahastamine või metsade hävitamine. 2010. aastal võttis liit vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 995/2010 (2), millega kehtestatakse puitu ja puittooteid siseturule viivatele ettevõtjatele hoolsuskohustuse nõuded ning nõutakse, et tarneahelas tegutsevad kauplejad esitaksid põhiteavet oma tarnijate ja ostjate kohta, et parandada puidu ja puittoodete jälgitavust. Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2017/821 (3) kehtestati liidu süsteem tarneahelaga seotud hoolsuskohustuse jaoks, et piirata relvastatud rühmituste, terroristlike rühmituste ja/või julgeolekujõudude võimalusi tina, tantaali, volframi, nende maakide ja kullaga kauplemiseks.

| (7) | Läbipaistvusel ja jätkusuutlikkusel põhinev mõnevõrra erinev, üldisem ja täiendav lähenemisviis võeti kasutusele Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2014/95/EL (4), millega kehtestati enam kui 500 töötajaga ettevõtjatele kohustus anda aru poliitika kohta, mida nad rakendavad seoses keskkondlike, sotsiaalsete ja töötajatega seotud küsimuste, inimõiguste austamise ning korruptsioonivastase võitlusega seotud küsimustega, sealhulgas hoolsuskohustusega. |
| --- | --- |

(7)

Läbipaistvusel ja jätkusuutlikkusel põhinev mõnevõrra erinev, üldisem ja täiendav lähenemisviis võeti kasutusele Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2014/95/EL (4), millega kehtestati enam kui 500 töötajaga ettevõtjatele kohustus anda aru poliitika kohta, mida nad rakendavad seoses keskkondlike, sotsiaalsete ja töötajatega seotud küsimuste, inimõiguste austamise ning korruptsioonivastase võitlusega seotud küsimustega, sealhulgas hoolsuskohustusega.

| (8) | Mõnes liikmesriigis on vajadus suurendada äriühingute vastutustunnet inimõiguste ning keskkonna ja hea valitsemistavaga seotud probleemide suhtes viinud siseriiklike hoolsuskohustuse õigusaktide vastuvõtmiseni. Madalmaades nõuab lapstööjõu hoolsuskohustuse seadus, et Hollandi turul tegutsevad ettevõtjad teeksid kindlaks, kas võib olla mõistlikku alust kahtlustada, et tarnitud kaubad või teenused on toodetud lapstööjõu abil, ning nõuab mõistliku kahtluse korral konkreetse tegevuskava vastuvõtmist ja rakendamist. Prantsusmaal nõutakse ema- ja tütarettevõtete hoolsuskohustuse seadusega mõnedelt suurettevõtetelt hoolsuskohustuskava vastuvõtmist, avaldamist ja rakendamist, et tuvastada ja ennetada äriühingu, selle tütarettevõtete, alltöövõtjate või tarnijate põhjustatud inimõiguste, tervise-, ohutus- ja keskkonnariske. Prantsusmaa õiguses on sätestatud haldusvastutus hoolsuskohustuse täitmata jätmise eest ja ettevõtja tsiviilvastutus tekitatud kahju heastamise eest. Paljudes teistes liikmesriikides on käimas arutelu ettevõtjatele kohustuslike hoolsuskohustuse nõuete kehtestamise üle ning mõned liikmesriigid, sealhulgas Saksamaa, Rootsi, Austria, Soome, Taani ja Luksemburg, kaaluvad praegu selliste õigusaktide vastuvõtmist. |
| --- | --- |

(8)

Mõnes liikmesriigis on vajadus suurendada äriühingute vastutustunnet inimõiguste ning keskkonna ja hea valitsemistavaga seotud probleemide suhtes viinud siseriiklike hoolsuskohustuse õigusaktide vastuvõtmiseni. Madalmaades nõuab lapstööjõu hoolsuskohustuse seadus, et Hollandi turul tegutsevad ettevõtjad teeksid kindlaks, kas võib olla mõistlikku alust kahtlustada, et tarnitud kaubad või teenused on toodetud lapstööjõu abil, ning nõuab mõistliku kahtluse korral konkreetse tegevuskava vastuvõtmist ja rakendamist. Prantsusmaal nõutakse ema- ja tütarettevõtete hoolsuskohustuse seadusega mõnedelt suurettevõtetelt hoolsuskohustuskava vastuvõtmist, avaldamist ja rakendamist, et tuvastada ja ennetada äriühingu, selle tütarettevõtete, alltöövõtjate või tarnijate põhjustatud inimõiguste, tervise-, ohutus- ja keskkonnariske. Prantsusmaa õiguses on sätestatud haldusvastutus hoolsuskohustuse täitmata jätmise eest ja ettevõtja tsiviilvastutus tekitatud kahju heastamise eest. Paljudes teistes liikmesriikides on käimas arutelu ettevõtjatele kohustuslike hoolsuskohustuse nõuete kehtestamise üle ning mõned liikmesriigid, sealhulgas Saksamaa, Rootsi, Austria, Soome, Taani ja Luksemburg, kaaluvad praegu selliste õigusaktide vastuvõtmist.

| (9) | 2016. aastal avaldasid kaheksa liikmesriigi parlamenti, sealhulgas Eesti, Leedu, Slovakkia ja Portugali parlament, Madalmaade Parlamendi Teine Koda, Itaalia Vabariigi Senat ja Prantsusmaa Rahvuskogu ning Ühendkuningriigi Parlamendi Ülemkoda, toetust rohelise kaardi algatusele, kutsudes komisjoni üles esitama õigusakte, et tagada ettevõtjate vastutus inimõiguste rikkumiste eest. |
| --- | --- |

(9)

2016. aastal avaldasid kaheksa liikmesriigi parlamenti, sealhulgas Eesti, Leedu, Slovakkia ja Portugali parlament, Madalmaade Parlamendi Teine Koda, Itaalia Vabariigi Senat ja Prantsusmaa Rahvuskogu ning Ühendkuningriigi Parlamendi Ülemkoda, toetust rohelise kaardi algatusele, kutsudes komisjoni üles esitama õigusakte, et tagada ettevõtjate vastutus inimõiguste rikkumiste eest.

| (10) | Õigusnormide ebapiisaval ühtlustamisel võib olla negatiivne mõju asutamisvabadusele. Seetõttu on vaja edasist ühtlustamist, et vältida ebaõiglaste konkurentsieeliste tekkimist. Võrdsete võimaluste loomiseks on oluline, et eeskirju kohaldataks kõigi siseturul tegutsevate, nii liidu kui ka liiduväliste ettevõtjate suhtes. |
| --- | --- |

(10)

Õigusnormide ebapiisaval ühtlustamisel võib olla negatiivne mõju asutamisvabadusele. Seetõttu on vaja edasist ühtlustamist, et vältida ebaõiglaste konkurentsieeliste tekkimist. Võrdsete võimaluste loomiseks on oluline, et eeskirju kohaldataks kõigi siseturul tegutsevate, nii liidu kui ka liiduväliste ettevõtjate suhtes.

| (11) | Liidu ettevõtjate suhtes kohaldatavad liikmesriikide õigus- ja haldusnormid hoolsuskohustuse, sealhulgas tsiviilvastutuse kohta on väga erinevad. Oluline on vältida selliste siseriiklike õigusnormide erinevast arengust tulenevaid edaspidiseid kaubandustõkkeid. |
| --- | --- |

(11)

Liidu ettevõtjate suhtes kohaldatavad liikmesriikide õigus- ja haldusnormid hoolsuskohustuse, sealhulgas tsiviilvastutuse kohta on väga erinevad. Oluline on vältida selliste siseriiklike õigusnormide erinevast arengust tulenevaid edaspidiseid kaubandustõkkeid.

| (12) | Võrdsete võimaluste tagamiseks tuleks ettevõtjate vastutus austada rahvusvaheliste standardite kohaseid inimõigusi muuta liidu tasandil seadusega sätestatud kohustuseks. Kooskõlastades inimõiguste, keskkonna ja hea valitsemistava kaitsemeetmeid, tuleks käesoleva direktiiviga tagada, et kõigi siseturul tegutsevate liidu ja liiduväliste suurettevõtjate ning suure riskiga või börsil noteeritud väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate suhtes kehtivad ühtlustatud hoolsuskohustuse nõuded, mis hoiab ära regulatiivse killustatuse ja parandab siseturu toimimist. |
| --- | --- |

(12)

Võrdsete võimaluste tagamiseks tuleks ettevõtjate vastutus austada rahvusvaheliste standardite kohaseid inimõigusi muuta liidu tasandil seadusega sätestatud kohustuseks. Kooskõlastades inimõiguste, keskkonna ja hea valitsemistava kaitsemeetmeid, tuleks käesoleva direktiiviga tagada, et kõigi siseturul tegutsevate liidu ja liiduväliste suurettevõtjate ning suure riskiga või börsil noteeritud väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate suhtes kehtivad ühtlustatud hoolsuskohustuse nõuded, mis hoiab ära regulatiivse killustatuse ja parandab siseturu toimimist.

| (13) | Kohustuslike hoolsuskohustuse nõuete kehtestamine liidu tasandil on äriühingutele kasulik ühtlustamise, õiguskindluse ja võrdsete võimaluste tagamise seisukohast ning annab seda järgivatele ettevõtjatele konkurentsieelise, kuivõrd ühiskonnad nõuavad ettevõtjatelt üha enam, et nad muutuksid eetilisemaks ja kestlikumaks. Käesolev direktiiv, millega kehtestatakse liidu hoolsuskohustuse standard, võib aidata kaasa vastutustundliku äritegevuse ülemaailmse standardi tekkimisele. |
| --- | --- |

(13)

Kohustuslike hoolsuskohustuse nõuete kehtestamine liidu tasandil on äriühingutele kasulik ühtlustamise, õiguskindluse ja võrdsete võimaluste tagamise seisukohast ning annab seda järgivatele ettevõtjatele konkurentsieelise, kuivõrd ühiskonnad nõuavad ettevõtjatelt üha enam, et nad muutuksid eetilisemaks ja kestlikumaks. Käesolev direktiiv, millega kehtestatakse liidu hoolsuskohustuse standard, võib aidata kaasa vastutustundliku äritegevuse ülemaailmse standardi tekkimisele.

| (14) | Käesoleva direktiivi eesmärk on ennetada ja leevendada võimalikku või tegelikku negatiivset mõju inimõigustele, keskkonnale ja heale valitsemistavale kogu väärtusahela ulatuses ning tagada, et ettevõtjaid saab sellise mõju eest vastutusele võtta ning et igaüks, kes on sellega seoses kahju kannatanud, saab tõhusalt kasutada õigust õiglasele kohtulikule arutamisele kohtus ja õigust kasutada õiguskaitsevahendeid kooskõlas siseriikliku õigusega. |
| --- | --- |

(14)

Käesoleva direktiivi eesmärk on ennetada ja leevendada võimalikku või tegelikku negatiivset mõju inimõigustele, keskkonnale ja heale valitsemistavale kogu väärtusahela ulatuses ning tagada, et ettevõtjaid saab sellise mõju eest vastutusele võtta ning et igaüks, kes on sellega seoses kahju kannatanud, saab tõhusalt kasutada õigust õiglasele kohtulikule arutamisele kohtus ja õigust kasutada õiguskaitsevahendeid kooskõlas siseriikliku õigusega.

| (15) | Direktiivi eesmärk ei ole asendada juba kehtivaid liidu valdkondliku hoolsuskohustuse õigusakte ega välistada täiendavate liidu valdkondlike õigusaktide vastuvõtmist. Seetõttu ei tohiks selle kohaldamine piirata muude hoolsuskohustuse nõuete kohaldamist, mis on kehtestatud liidu valdkondlikes õigusaktides, eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrustes (EL) nr 995/2010 ja (EL) 2017/821, välja arvatud juhul, kui selle direktiivi hoolsuskohustuse nõuetega nähakse ette põhjalikum hoolsuskohustus seoses inimõiguste, keskkonna või hea valitsemistavaga. |
| --- | --- |

(15)

Direktiivi eesmärk ei ole asendada juba kehtivaid liidu valdkondliku hoolsuskohustuse õigusakte ega välistada täiendavate liidu valdkondlike õigusaktide vastuvõtmist. Seetõttu ei tohiks selle kohaldamine piirata muude hoolsuskohustuse nõuete kohaldamist, mis on kehtestatud liidu valdkondlikes õigusaktides, eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrustes (EL) nr 995/2010 ja (EL) 2017/821, välja arvatud juhul, kui selle direktiivi hoolsuskohustuse nõuetega nähakse ette põhjalikum hoolsuskohustus seoses inimõiguste, keskkonna või hea valitsemistavaga.

| (16) | Käesoleva direktiivi rakendamine ei tohiks mingil juhul anda alust inimõiguste või keskkonna üldise kaitse taseme vähendamise õigustamiseks. Eelkõige ei tohiks see kahjustada muid kohaldatavaid allhanke, lähetamise või tarneahelaga seotud vastutusraamistikke. Asjaolu, et ettevõtja on täitnud oma käesolevast direktiivist tulenevad hoolsuskohustused, ei tohiks vabastada teda kohustustest, mida ta on võtnud muude vastutusraamistike alusel, ega neid kohustusi nõrgendada, ning seetõttu ei tohiks selle asjaolu tõttu tagasi lükata ühtegi tema vastu muude vastutusraamistike alusel algatatud kohtumenetlust. |
| --- | --- |

(16)

Käesoleva direktiivi rakendamine ei tohiks mingil juhul anda alust inimõiguste või keskkonna üldise kaitse taseme vähendamise õigustamiseks. Eelkõige ei tohiks see kahjustada muid kohaldatavaid allhanke, lähetamise või tarneahelaga seotud vastutusraamistikke. Asjaolu, et ettevõtja on täitnud oma käesolevast direktiivist tulenevad hoolsuskohustused, ei tohiks vabastada teda kohustustest, mida ta on võtnud muude vastutusraamistike alusel, ega neid kohustusi nõrgendada, ning seetõttu ei tohiks selle asjaolu tõttu tagasi lükata ühtegi tema vastu muude vastutusraamistike alusel algatatud kohtumenetlust.

| (17) | Käesolevat direktiivi tuleks kohaldada kõigi suurettevõtjate suhtes, kelle suhtes kohaldatakse liikmesriigi õigust ja kes on asutatud liidu territooriumil või tegutsevad siseturul, olenemata sellest, kas nad on era- või riigiomanduses ja millises majandussektoris nad tegutsevad, kaasa arvatud finantssektoris. Käesolevat direktiivi tuleks kohaldada ka börsil noteeritud ja suure riskiga väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (*1) suhtes. |
| --- | --- |

(17)

Käesolevat direktiivi tuleks kohaldada kõigi suurettevõtjate suhtes, kelle suhtes kohaldatakse liikmesriigi õigust ja kes on asutatud liidu territooriumil või tegutsevad siseturul, olenemata sellest, kas nad on era- või riigiomanduses ja millises majandussektoris nad tegutsevad, kaasa arvatud finantssektoris. Käesolevat direktiivi tuleks kohaldada ka börsil noteeritud ja suure riskiga väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (*1) suhtes.

| (18) | Proportsionaalsus on hoolsuskohustuse täitmise protsessi üks osa, kuna see protsess sõltub ettevõtja võimaliku kahjuliku mõju raskusastmest ja tõenäosusest, tema tegevusvaldkonnast, suurusest, tegevuse laadist ja kontekstist, sealhulgas geograafilisest piirkonnast, ärimudelist, tema positsioonist väärtusahelas ning tema toodete ja teenuste laadist. Suurettevõtja, kelle kõik otsesed ärisuhted asuvad liidus, või väike või keskmise suurusega ettevõtja, kes pärast riskihindamist leiab, et ta ei ole tuvastanud võimalikku või tegelikku kahjulikku mõju oma ärisuhetele, võiks teha teatavaks sellekohase avalduse, sealhulgas riskihinnangu koos asjakohaste andmete, teabe ja metoodikaga, mis tuleks igal juhul läbi vaadata, kui ettevõtja tegevus, ärisuhted või tegevuskontekst muutuvad. |
| --- | --- |

(18)

Proportsionaalsus on hoolsuskohustuse täitmise protsessi üks osa, kuna see protsess sõltub ettevõtja võimaliku kahjuliku mõju raskusastmest ja tõenäosusest, tema tegevusvaldkonnast, suurusest, tegevuse laadist ja kontekstist, sealhulgas geograafilisest piirkonnast, ärimudelist, tema positsioonist väärtusahelas ning tema toodete ja teenuste laadist. Suurettevõtja, kelle kõik otsesed ärisuhted asuvad liidus, või väike või keskmise suurusega ettevõtja, kes pärast riskihindamist leiab, et ta ei ole tuvastanud võimalikku või tegelikku kahjulikku mõju oma ärisuhetele, võiks teha teatavaks sellekohase avalduse, sealhulgas riskihinnangu koos asjakohaste andmete, teabe ja metoodikaga, mis tuleks igal juhul läbi vaadata, kui ettevõtja tegevus, ärisuhted või tegevuskontekst muutuvad.

| (19) | Riigi omandis või selle kontrolli all olevate ettevõtjate puhul peaks nende hoolsuskohustuste täitmine sisaldama nõuet, et nad hangiksid teenuseid hoolsuskohustusi täitvatelt ettevõtjatelt. Liikmesriike julgustatakse mitte andma riiklikku toetust (sealhulgas riigiabi, riigihangete, ekspordikrediidiasutuste või valitsuse tagatud laenude kaudu) ettevõtjatele, kes ei täida käesoleva direktiivi eesmärke. |
| --- | --- |

(19)

Riigi omandis või selle kontrolli all olevate ettevõtjate puhul peaks nende hoolsuskohustuste täitmine sisaldama nõuet, et nad hangiksid teenuseid hoolsuskohustusi täitvatelt ettevõtjatelt. Liikmesriike julgustatakse mitte andma riiklikku toetust (sealhulgas riigiabi, riigihangete, ekspordikrediidiasutuste või valitsuse tagatud laenude kaudu) ettevõtjatele, kes ei täida käesoleva direktiivi eesmärke.

| (20) | Käesoleva direktiivi kohaldamisel tuleks hoolsuskohustust mõista ettevõtja kohustusena võtta kõik asjakohased ja proportsionaalsed meetmed ning teha oma võimaluste piires jõupingutusi, et vältida oma väärtusahelas kahjulikku mõju inimõigustele, keskkonnale või heale valitsemistavale ning sellise kahjuliku mõju ilmnemisel sellega tegeleda. Tegelikkuses koosneb hoolsuskohustus protsessist, mille ettevõtja on kehtestanud selleks, et teha kindlaks, hinnata, ennetada, leevendada, lõpetada, jälgida, teavitada, käsitleda ja heastada võimalikku ja/või tegelikku kahjulikku mõju inimõigustele, sealhulgas sotsiaalsetele, ametiühingu- ja tööõigustele, keskkonnale, sealhulgas panusele kliimamuutustesse, ning heale valitsemistavale oma tegevuses ja ärisuhetes, mis leiavad aset väärtusahelas. Käesoleva direktiiviga hõlmatud ettevõtjad ei tohiks hoolsuskohustust tarnijatele üle kanda. |
| --- | --- |

(20)

Käesoleva direktiivi kohaldamisel tuleks hoolsuskohustust mõista ettevõtja kohustusena võtta kõik asjakohased ja proportsionaalsed meetmed ning teha oma võimaluste piires jõupingutusi, et vältida oma väärtusahelas kahjulikku mõju inimõigustele, keskkonnale või heale valitsemistavale ning sellise kahjuliku mõju ilmnemisel sellega tegeleda. Tegelikkuses koosneb hoolsuskohustus protsessist, mille ettevõtja on kehtestanud selleks, et teha kindlaks, hinnata, ennetada, leevendada, lõpetada, jälgida, teavitada, käsitleda ja heastada võimalikku ja/või tegelikku kahjulikku mõju inimõigustele, sealhulgas sotsiaalsetele, ametiühingu- ja tööõigustele, keskkonnale, sealhulgas panusele kliimamuutustesse, ning heale valitsemistavale oma tegevuses ja ärisuhetes, mis leiavad aset väärtusahelas. Käesoleva direktiiviga hõlmatud ettevõtjad ei tohiks hoolsuskohustust tarnijatele üle kanda.

| (21) | xx lisas on esitatud loend inimõigustele avalduva kahjuliku mõju liikidest, mis on seotud ettevõtlusega. Niivõrd kui need on ettevõtjate jaoks asjakohased, peaks komisjon lisama kõnealusesse lisasse inimõigustele avalduvad kahjulikud mõjud, mida on väljendatud liidu või liikmesriikide jaoks siduvates rahvusvahelistes inimõiguste konventsioonides, rahvusvahelises inimõiguste koodeksis, rahvusvahelises humanitaarõiguses, ÜRO inimõigusi käsitlevates õigusaktides, mis käsitlevad eriti haavatavatesse rühmadesse või kogukondadesse kuuluvate isikute õigusi, ning põhiõigusi käsitlevates põhimõtetes, mis on sätestatud ILO tööalaste aluspõhimõtete ja põhiõiguste deklaratsioonis, aga ka neis, mida tunnustatakse ILO ühinemisvabaduse ja kollektiivläbirääkimiste õiguse tõhusa tunnustamise konventsioonis, ILO konventsioonis kõigi sunniviisilise või kohustusliku töö vormide kaotamise kohta, ILO konventsioonis lapstööjõu tegeliku kaotamise kohta ning ILO konventsioonis tööhõive ja tööga seotud diskrimineerimise kaotamise kohta. Lisaks hõlmavad need (kuid ei piirdu ainult järgmistega) kahjulikku mõju seoses muude õigustega, mida on tunnustatud kolmepoolses deklaratsioonis hargmaiste äriühingute ja sotsiaalpoliitika põhimõtete kohta ning mitmetes ILO konventsioonides, nagu ühinemisvabadust, kollektiivläbirääkimisi, vanuse alampiiri, tööohutust ja töötervishoidu ning võrdset tasustamist käsitlevad konventsioonid, samuti lapse õiguste konventsioonis, inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika hartas, Ameerika inimõiguste konventsioonis, Euroopa inimõiguste konventsioonis, Euroopa sotsiaalhartas, Euroopa Liidu põhiõiguste hartas ning inimõigusi tunnustavate või rakendavate riikide põhiseadustes ja seadustes. Komisjon peaks tagama, et loetletud mõjude liigid on adekvaatsed ja saavutatavad. |
| --- | --- |

(21)

xx lisas on esitatud loend inimõigustele avalduva kahjuliku mõju liikidest, mis on seotud ettevõtlusega. Niivõrd kui need on ettevõtjate jaoks asjakohased, peaks komisjon lisama kõnealusesse lisasse inimõigustele avalduvad kahjulikud mõjud, mida on väljendatud liidu või liikmesriikide jaoks siduvates rahvusvahelistes inimõiguste konventsioonides, rahvusvahelises inimõiguste koodeksis, rahvusvahelises humanitaarõiguses, ÜRO inimõigusi käsitlevates õigusaktides, mis käsitlevad eriti haavatavatesse rühmadesse või kogukondadesse kuuluvate isikute õigusi, ning põhiõigusi käsitlevates põhimõtetes, mis on sätestatud ILO tööalaste aluspõhimõtete ja põhiõiguste deklaratsioonis, aga ka neis, mida tunnustatakse ILO ühinemisvabaduse ja kollektiivläbirääkimiste õiguse tõhusa tunnustamise konventsioonis, ILO konventsioonis kõigi sunniviisilise või kohustusliku töö vormide kaotamise kohta, ILO konventsioonis lapstööjõu tegeliku kaotamise kohta ning ILO konventsioonis tööhõive ja tööga seotud diskrimineerimise kaotamise kohta. Lisaks hõlmavad need (kuid ei piirdu ainult järgmistega) kahjulikku mõju seoses muude õigustega, mida on tunnustatud kolmepoolses deklaratsioonis hargmaiste äriühingute ja sotsiaalpoliitika põhimõtete kohta ning mitmetes ILO konventsioonides, nagu ühinemisvabadust, kollektiivläbirääkimisi, vanuse alampiiri, tööohutust ja töötervishoidu ning võrdset tasustamist käsitlevad konventsioonid, samuti lapse õiguste konventsioonis, inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika hartas, Ameerika inimõiguste konventsioonis, Euroopa inimõiguste konventsioonis, Euroopa sotsiaalhartas, Euroopa Liidu põhiõiguste hartas ning inimõigusi tunnustavate või rakendavate riikide põhiseadustes ja seadustes. Komisjon peaks tagama, et loetletud mõjude liigid on adekvaatsed ja saavutatavad.

| (22) | Kahjulikud keskkonnamõjud on sageli tihedalt seotud kahjulike mõjudega inimõigustele. ÜRO inimõiguste ja keskkonna eriraportöör on öelnud, et õigus elule, tervisele, toidule, veele ja arengule ning õigus ohutule, puhtale, tervislikule ja kestlikule keskkonnale on vajalikud inimõiguste täielikuks kasutamiseks. Lisaks tunnistas ÜRO Peaassamblee oma resolutsioonis 64/292, et õigus ohutule ja puhtale joogiveele ning kanalisatsioonile on inimõigus. COVID-19 pandeemia pole juhtinud tähelepanu mitte üksnes sellele, kui oluline on ohutu ja tervislik töökeskkond, vaid ka sellele, kui tähtis on tagada, et äriühingud ei tekitaks oma väärtusahelas terviseriske ega aitaks kaasa nende tekkimisele. Seetõttu peaksid need õigused olema käesoleva direktiiviga hõlmatud. |
| --- | --- |

(22)

Kahjulikud keskkonnamõjud on sageli tihedalt seotud kahjulike mõjudega inimõigustele. ÜRO inimõiguste ja keskkonna eriraportöör on öelnud, et õigus elule, tervisele, toidule, veele ja arengule ning õigus ohutule, puhtale, tervislikule ja kestlikule keskkonnale on vajalikud inimõiguste täielikuks kasutamiseks. Lisaks tunnistas ÜRO Peaassamblee oma resolutsioonis 64/292, et õigus ohutule ja puhtale joogiveele ning kanalisatsioonile on inimõigus. COVID-19 pandeemia pole juhtinud tähelepanu mitte üksnes sellele, kui oluline on ohutu ja tervislik töökeskkond, vaid ka sellele, kui tähtis on tagada, et äriühingud ei tekitaks oma väärtusahelas terviseriske ega aitaks kaasa nende tekkimisele. Seetõttu peaksid need õigused olema käesoleva direktiiviga hõlmatud.

| (23) | xxx lisas on esitatud loend ettevõtlusega seotud ajutistest või alalistest kahjulikest keskkonnamõjudest, mis on asjakohased ettevõtjate jaoks. Need mõjud peaksid muu hulgas hõlmama (kuid mitte piirduma ainult järgmistega) jäätmete tekitamist, hajureostust ja kasvuhoonegaaside heidet, mis põhjustab üle 1,5 oC soojenemist võrreldes industriaalühiskonna eelse tasemega, metsade hävitamist ning mis tahes muud mõju kliimale, õhule, pinnasele ja vee kvaliteedile, loodusvarade säästvale kasutamisele, bioloogilisele mitmekesisusele ja ökosüsteemidele. Komisjon peaks tagama, et loetletud mõjude liigid on adekvaatsed ja saavutatavad. Liidu õigusaktide sisemise sidususe ja õiguskindluse tagamiseks koostatakse nimetatud loetelu kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2020/852 (5). |
| --- | --- |

(23)

xxx lisas on esitatud loend ettevõtlusega seotud ajutistest või alalistest kahjulikest keskkonnamõjudest, mis on asjakohased ettevõtjate jaoks. Need mõjud peaksid muu hulgas hõlmama (kuid mitte piirduma ainult järgmistega) jäätmete tekitamist, hajureostust ja kasvuhoonegaaside heidet, mis põhjustab üle 1,5 oC soojenemist võrreldes industriaalühiskonna eelse tasemega, metsade hävitamist ning mis tahes muud mõju kliimale, õhule, pinnasele ja vee kvaliteedile, loodusvarade säästvale kasutamisele, bioloogilisele mitmekesisusele ja ökosüsteemidele. Komisjon peaks tagama, et loetletud mõjude liigid on adekvaatsed ja saavutatavad. Liidu õigusaktide sisemise sidususe ja õiguskindluse tagamiseks koostatakse nimetatud loetelu kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2020/852 (5).

| (24) | xxxx lisas on esitatud loend ettevõtlusega seotud kahjulikest mõjudest heale valitsemistavale, mis on ettevõtjate jaoks asjakohased. Need peaksid hõlmama mittevastavust rahvusvahelistele ettevõtjatele mõeldud OECD suuniste VII peatükile „Võitlus altkäemaksu andmise, altkäemaksu andmise ja väljapressimise vastu“ ning rahvusvahelistes äritehingutes välisriigi ametiisikutele altkäemaksu andmise vastast võitlust käsitleva OECD konventsiooni põhimõtetele, samuti korruptsiooni ja altkäemaksuga seotud olukordadele, kus ettevõtja lubamatult mõjutab riigiametnikke või suunab neile põhjendamatuid rahalisi soodustusi, et saada seadusevastaseid privileege või ebaõiglast sooduskohtlemist, sealhulgas olukordadele, kus ettevõtja sekkub sobimatult kohalikku poliitilisse tegevusse, osutab ebaseaduslikke kampaaniatoetusi või ei järgi kohaldatavaid maksualaseid õigusakte. Komisjon peaks tagama, et loetletud mõjude liigid on adekvaatsed ja saavutatavad. |
| --- | --- |

(24)

xxxx lisas on esitatud loend ettevõtlusega seotud kahjulikest mõjudest heale valitsemistavale, mis on ettevõtjate jaoks asjakohased. Need peaksid hõlmama mittevastavust rahvusvahelistele ettevõtjatele mõeldud OECD suuniste VII peatükile „Võitlus altkäemaksu andmise, altkäemaksu andmise ja väljapressimise vastu“ ning rahvusvahelistes äritehingutes välisriigi ametiisikutele altkäemaksu andmise vastast võitlust käsitleva OECD konventsiooni põhimõtetele, samuti korruptsiooni ja altkäemaksuga seotud olukordadele, kus ettevõtja lubamatult mõjutab riigiametnikke või suunab neile põhjendamatuid rahalisi soodustusi, et saada seadusevastaseid privileege või ebaõiglast sooduskohtlemist, sealhulgas olukordadele, kus ettevõtja sekkub sobimatult kohalikku poliitilisse tegevusse, osutab ebaseaduslikke kampaaniatoetusi või ei järgi kohaldatavaid maksualaseid õigusakte. Komisjon peaks tagama, et loetletud mõjude liigid on adekvaatsed ja saavutatavad.

| (25) | Kahjulikud mõjud inimõigustele, keskkonnale ja heale valitsemistavale ei ole sooneutraalsed. Ettevõtjaid julgustatakse integreerima oma hoolsuskohustuse protsessidesse sooline perspektiiv. Seejuures võivad nad juhinduda ÜRO brošüürist äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtete soolise mõõtme kohta. |
| --- | --- |

(25)

Kahjulikud mõjud inimõigustele, keskkonnale ja heale valitsemistavale ei ole sooneutraalsed. Ettevõtjaid julgustatakse integreerima oma hoolsuskohustuse protsessidesse sooline perspektiiv. Seejuures võivad nad juhinduda ÜRO brošüürist äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtete soolise mõõtme kohta.

| (26) | Konfliktidest mõjutatud piirkondades võivad võimalikud või tegelikud kahjulikud mõjud inimõigustele, keskkonnale ja valitsemistavale olla spetsiifilised ja silmatorkavamad. Sellega seoses peaksid konfliktipiirkondades tegutsevad ettevõtjad rakendama asjakohaseid inimõigustealaseid, keskkonnaalaseid ja valitsemistavaga seotud hoolsuskohustusi, järgima oma rahvusvahelise humanitaarõiguse alaseid kohustusi ning tuginema kehtivatele rahvusvahelistele standarditele ja suunistele, sealhulgas Genfi konventsioonidele ja selle lisaprotokollidele. |
| --- | --- |

(26)

Konfliktidest mõjutatud piirkondades võivad võimalikud või tegelikud kahjulikud mõjud inimõigustele, keskkonnale ja valitsemistavale olla spetsiifilised ja silmatorkavamad. Sellega seoses peaksid konfliktipiirkondades tegutsevad ettevõtjad rakendama asjakohaseid inimõigustealaseid, keskkonnaalaseid ja valitsemistavaga seotud hoolsuskohustusi, järgima oma rahvusvahelise humanitaarõiguse alaseid kohustusi ning tuginema kehtivatele rahvusvahelistele standarditele ja suunistele, sealhulgas Genfi konventsioonidele ja selle lisaprotokollidele.

| (27) | Liikmesriike julgustatakse jälgima oma jurisdiktsiooni alla kuuluvaid äriühinguid, kes tegutsevad või omavad ärisuhteid konfliktidest mõjutatud piirkondades, ning võtma sellest tulenevaid vajalikke meetmeid inimõiguste, keskkonna ja hea valitsemistava kaitsmiseks kooskõlas oma õiguslike kohustustega, pidades nõuetekohaselt silmas nendes piirkondades esinevaid spetsiifilisi ja silmatorkavaid riske. |
| --- | --- |

(27)

Liikmesriike julgustatakse jälgima oma jurisdiktsiooni alla kuuluvaid äriühinguid, kes tegutsevad või omavad ärisuhteid konfliktidest mõjutatud piirkondades, ning võtma sellest tulenevaid vajalikke meetmeid inimõiguste, keskkonna ja hea valitsemistava kaitsmiseks kooskõlas oma õiguslike kohustustega, pidades nõuetekohaselt silmas nendes piirkondades esinevaid spetsiifilisi ja silmatorkavaid riske.

| (28) | Ettevõtlus mõjutab kõiki õigusi, mis on sätestatud ÜRO lapse õiguste konventsioonis ja muudes asjakohastes rahvusvahelistes normides. Lapsepõlv on kordumatu füüsilise, vaimse, emotsionaalse ja hingelise arengu periood ning laste õiguste rikkumisel, näiteks vägivalla või väärkohtlemise, lapstööjõu kasutamise, sobimatu turustamise, ebaturvaliste toodete või keskkonnaohtude korral, võivad olla eluaegsed, pöördumatud ja isegi põlvkondadeülesed tagajärjed. Äriühingute hoolsuskohustuse ja aruandekohustuse mehhanismid, mis on välja töötatud laste kaalutlustele piisavalt tähelepanu pööramata, võivad olla nende õiguste kaitsmisel ebatõhusad. |
| --- | --- |

(28)

Ettevõtlus mõjutab kõiki õigusi, mis on sätestatud ÜRO lapse õiguste konventsioonis ja muudes asjakohastes rahvusvahelistes normides. Lapsepõlv on kordumatu füüsilise, vaimse, emotsionaalse ja hingelise arengu periood ning laste õiguste rikkumisel, näiteks vägivalla või väärkohtlemise, lapstööjõu kasutamise, sobimatu turustamise, ebaturvaliste toodete või keskkonnaohtude korral, võivad olla eluaegsed, pöördumatud ja isegi põlvkondadeülesed tagajärjed. Äriühingute hoolsuskohustuse ja aruandekohustuse mehhanismid, mis on välja töötatud laste kaalutlustele piisavalt tähelepanu pööramata, võivad olla nende õiguste kaitsmisel ebatõhusad.

| (29) | Ettevõtjate kahjulik mõju inimõigustele ning sotsiaalsetele, keskkonna- ja kliimaalastele standarditele või nende rikkumine võib olla nende endi või nende ärisuhete, eelkõige tarnijate, alltöövõtjate ja investeerimisobjektide tegevuse tulemus. Toimivuse tagamiseks peaksid ettevõtjate hoolsuskohustused hõlmama kogu väärtusahelat, võttes samal ajal kasutusele riskipõhise lähenemisviisi ja koostades prioriseerimisstrateegia ÜRO juhtpõhimõtete 17. põhimõtte alusel. Siiski võib olla keeruline jälgida kõiki väärtusahelas osalevaid ettevõtjaid. Komisjon peaks hindama ja pakkuma välja vahendeid, et aidata ettevõtjatel oma väärtusahelaid paremini jälgida. See võiks hõlmata innovatiivseid infotehnoloogiaid, nagu plokiahel, mis võimaldaks jälgida kõiki andmeid ja mille väljatöötamist tuleks soodustada, et vähendada halduskulusid ja vältida koondamisi nõuetekohast hoolsust rakendavates äriühingutes. |
| --- | --- |

(29)

Ettevõtjate kahjulik mõju inimõigustele ning sotsiaalsetele, keskkonna- ja kliimaalastele standarditele või nende rikkumine võib olla nende endi või nende ärisuhete, eelkõige tarnijate, alltöövõtjate ja investeerimisobjektide tegevuse tulemus. Toimivuse tagamiseks peaksid ettevõtjate hoolsuskohustused hõlmama kogu väärtusahelat, võttes samal ajal kasutusele riskipõhise lähenemisviisi ja koostades prioriseerimisstrateegia ÜRO juhtpõhimõtete 17. põhimõtte alusel. Siiski võib olla keeruline jälgida kõiki väärtusahelas osalevaid ettevõtjaid. Komisjon peaks hindama ja pakkuma välja vahendeid, et aidata ettevõtjatel oma väärtusahelaid paremini jälgida. See võiks hõlmata innovatiivseid infotehnoloogiaid, nagu plokiahel, mis võimaldaks jälgida kõiki andmeid ja mille väljatöötamist tuleks soodustada, et vähendada halduskulusid ja vältida koondamisi nõuetekohast hoolsust rakendavates äriühingutes.

| (30) | Hoolsuskohustus on eelkõige ennetav mehhanism, mis nõuab, et ettevõtjad võtaksid kõik asjakohased ja proportsionaalsed meetmed ja teeksid oma võimaluste piires jõupingutusi, et selgitada välja ja hinnata võimalikku või tegelikku kahjulikku mõju ning kehtestada poliitika ja meetmed sellise mõju lõpetamiseks, ennetamiseks, leevendamiseks, seireks, avalikustamiseks, käsitlemiseks ja parandamiseks ning aruandmiseks selle kohta, kuidas nad selle mõjuga tegelevad. Ettevõtjatelt tuleks nõuda, et nad koostaksid dokumendi, milles nad ärisaladust nõuetekohaselt arvesse võttes avalikustaksid oma hoolsuskohustuse strateegia iga nimetatud etapi kohta. See hoolsuskohustuse strateegia tuleks integreerida ettevõtja üldisesse äristrateegiasse, seda tuleks hinnata igal aastal ning see tuleks läbi vaadata juhul, kui seda sellise hindamise tulemusena vajalikuks peetakse. |
| --- | --- |

(30)

Hoolsuskohustus on eelkõige ennetav mehhanism, mis nõuab, et ettevõtjad võtaksid kõik asjakohased ja proportsionaalsed meetmed ja teeksid oma võimaluste piires jõupingutusi, et selgitada välja ja hinnata võimalikku või tegelikku kahjulikku mõju ning kehtestada poliitika ja meetmed sellise mõju lõpetamiseks, ennetamiseks, leevendamiseks, seireks, avalikustamiseks, käsitlemiseks ja parandamiseks ning aruandmiseks selle kohta, kuidas nad selle mõjuga tegelevad. Ettevõtjatelt tuleks nõuda, et nad koostaksid dokumendi, milles nad ärisaladust nõuetekohaselt arvesse võttes avalikustaksid oma hoolsuskohustuse strateegia iga nimetatud etapi kohta. See hoolsuskohustuse strateegia tuleks integreerida ettevõtja üldisesse äristrateegiasse, seda tuleks hinnata igal aastal ning see tuleks läbi vaadata juhul, kui seda sellise hindamise tulemusena vajalikuks peetakse.

| (31) | Ettevõtjaid, kes riskiteatisi ei avalda, ei tohiks vabastada liikmesriikide pädevate asutuste võimalikust kontrollist või uurimisest, et tagada käesolevas direktiivis sätestatud kohustuste täitmine, ning neid võib võtta vastutusele kooskõlas siseriikliku õigusega. |
| --- | --- |

(31)

Ettevõtjaid, kes riskiteatisi ei avalda, ei tohiks vabastada liikmesriikide pädevate asutuste võimalikust kontrollist või uurimisest, et tagada käesolevas direktiivis sätestatud kohustuste täitmine, ning neid võib võtta vastutusele kooskõlas siseriikliku õigusega.

| (32) | Ettevõtjad peaksid looma sisemise väärtusahela kaardistamise protsessi, mis hõlmab kõiki asjakohaseid ja proportsionaalseid jõupingutusi, et teha kindlaks oma ärisuhted väärtusahelas. |
| --- | --- |

(32)

Ettevõtjad peaksid looma sisemise väärtusahela kaardistamise protsessi, mis hõlmab kõiki asjakohaseid ja proportsionaalseid jõupingutusi, et teha kindlaks oma ärisuhted väärtusahelas.

| (33) | Käesolevas direktiivis osutatud ärisaladust tuleks kohaldada mis tahes teabe suhtes, mis vastab Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2016/943 (6) kohaselt ärisaladusena käsitamise nõuetele, nimelt teabe suhtes, mis on saladus selles tähenduses, et see ei ole kogumis või üksikosade täpses paigutuses ja kokkupanus üldteada või kergesti kättesaadav nende ringkondade isikutele, kes tavaliselt kõnealust laadi teabega tegelevad, et sellel on kaubanduslik väärtus selle salajasuse tõttu ning et selle üle seaduslikku kontrolli omav isik on asjaoludest lähtuvalt võtnud vajalikke meetmeid, et hoida seda salajas. |
| --- | --- |

(33)

Käesolevas direktiivis osutatud ärisaladust tuleks kohaldada mis tahes teabe suhtes, mis vastab Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2016/943 (6) kohaselt ärisaladusena käsitamise nõuetele, nimelt teabe suhtes, mis on saladus selles tähenduses, et see ei ole kogumis või üksikosade täpses paigutuses ja kokkupanus üldteada või kergesti kättesaadav nende ringkondade isikutele, kes tavaliselt kõnealust laadi teabega tegelevad, et sellel on kaubanduslik väärtus selle salajasuse tõttu ning et selle üle seaduslikku kontrolli omav isik on asjaoludest lähtuvalt võtnud vajalikke meetmeid, et hoida seda salajas.

| (34) | Hoolsuskohustus ei tohiks olla lahtrisse linnukese tegemine, vaid see peaks olema pidev protsess, mille käigus hinnatakse riske ja mõju, mis on dünaamilised ja võivad uute ärisuhete või kontekstuaalse arengu tõttu muutuda. Seetõttu peaksid ettevõtjad oma hoolsuskohustuse strateegiat pidevalt jälgima ja kohandama. See strateegia peaks hõlmama kõiki tegelikke või võimalikke kahjulikke mõjureid, kuid kui on vaja välja töötada prioriseerimise poliitika, tuleks kaaluda kahjuliku mõju iseloomu ja konteksti (sealhulgas geograafilist konteksti), tõsidust ja tõenäosust. Kolmandate osaliste sertifitseerimiskavad võivad hoolsuskohustuse strateegiaid täiendada, kui need on piisavalt ulatuslikud ning piisavalt läbipaistvad, erapooletud, juurdepääsetavad ja usaldusväärsed. Kolmanda osalise sertifitseerimine ei tohiks siiski õigustada käesolevas direktiivis sätestatud kohustustest kõrvalekaldumist ega mingil moel mõjutada ettevõtja võimalikku vastutust. |
| --- | --- |

(34)

Hoolsuskohustus ei tohiks olla lahtrisse linnukese tegemine, vaid see peaks olema pidev protsess, mille käigus hinnatakse riske ja mõju, mis on dünaamilised ja võivad uute ärisuhete või kontekstuaalse arengu tõttu muutuda. Seetõttu peaksid ettevõtjad oma hoolsuskohustuse strateegiat pidevalt jälgima ja kohandama. See strateegia peaks hõlmama kõiki tegelikke või võimalikke kahjulikke mõjureid, kuid kui on vaja välja töötada prioriseerimise poliitika, tuleks kaaluda kahjuliku mõju iseloomu ja konteksti (sealhulgas geograafilist konteksti), tõsidust ja tõenäosust. Kolmandate osaliste sertifitseerimiskavad võivad hoolsuskohustuse strateegiaid täiendada, kui need on piisavalt ulatuslikud ning piisavalt läbipaistvad, erapooletud, juurdepääsetavad ja usaldusväärsed. Kolmanda osalise sertifitseerimine ei tohiks siiski õigustada käesolevas direktiivis sätestatud kohustustest kõrvalekaldumist ega mingil moel mõjutada ettevõtja võimalikku vastutust.

| (35) | Et tütarettevõtjat saaks lugeda hoolsuskohustuse strateegia kehtestamise kohustust täitvaks, kui ta on kaasatud emaettevõtja hoolsuskohustuse strateegiasse, peaks tütarettevõtja oma aastaaruannetes selgelt märkima, et see nii on. See nõue on vajalik, et tagada üldsuse jaoks läbipaistvus, mis võimaldab riiklikel pädevatel asutustel asjakohaseid uurimisi korraldada. Tütarettevõtja peaks tagama, et emaettevõtjal on piisavalt asjakohast teavet, et tema nimel hoolsuskohustust täita. |
| --- | --- |

(35)

Et tütarettevõtjat saaks lugeda hoolsuskohustuse strateegia kehtestamise kohustust täitvaks, kui ta on kaasatud emaettevõtja hoolsuskohustuse strateegiasse, peaks tütarettevõtja oma aastaaruannetes selgelt märkima, et see nii on. See nõue on vajalik, et tagada üldsuse jaoks läbipaistvus, mis võimaldab riiklikel pädevatel asutustel asjakohaseid uurimisi korraldada. Tütarettevõtja peaks tagama, et emaettevõtjal on piisavalt asjakohast teavet, et tema nimel hoolsuskohustust täita.

| (36) | Kui sageli peab teataval ajajärgul korrapärane kontroll toimuma, tuleks kindlaks määrata vastavalt sellele, kui tõenäoline ja tõsine on kahjulik mõju. Mida tõenäolisem ja tõsisem on mõju, seda korrapärasemalt tuleks täitmist kontrollida. |
| --- | --- |

(36)

Kui sageli peab teataval ajajärgul korrapärane kontroll toimuma, tuleks kindlaks määrata vastavalt sellele, kui tõenäoline ja tõsine on kahjulik mõju. Mida tõenäolisem ja tõsisem on mõju, seda korrapärasemalt tuleks täitmist kontrollida.

| (37) | Kõigepealt peaksid ettevõtjad püüdma inimõigustele, keskkonnale või heale valitsemistavale avalduvat võimalikku või tegelikku mõju käsitleda ja probleeme lahendada sidusrühmadega konsulteerides. Ettevõtja, kellel on mõjujõudu kahjuliku mõju ennetamiseks või leevendamiseks, peaks seda kasutama. Ettevõtja, kes soovib oma mõjujõudu suurendada, võiks näiteks pakkuda asjaomasele üksusele suutlikkuse suurendamist või muid stiimuleid või teha koostööd teiste osalistega. Kui kahjulikku mõju ei ole võimalik ära hoida ega leevendada ja mõjujõudu ei saa suurendada, võiks viimaseks abinõuks olla otsus tarnijast või muust ärisuhtest loobuda, mida tuleks teha vastutustundlikul viisil. |
| --- | --- |

(37)

Kõigepealt peaksid ettevõtjad püüdma inimõigustele, keskkonnale või heale valitsemistavale avalduvat võimalikku või tegelikku mõju käsitleda ja probleeme lahendada sidusrühmadega konsulteerides. Ettevõtja, kellel on mõjujõudu kahjuliku mõju ennetamiseks või leevendamiseks, peaks seda kasutama. Ettevõtja, kes soovib oma mõjujõudu suurendada, võiks näiteks pakkuda asjaomasele üksusele suutlikkuse suurendamist või muid stiimuleid või teha koostööd teiste osalistega. Kui kahjulikku mõju ei ole võimalik ära hoida ega leevendada ja mõjujõudu ei saa suurendada, võiks viimaseks abinõuks olla otsus tarnijast või muust ärisuhtest loobuda, mida tuleks teha vastutustundlikul viisil.

| (38) | Hoolsuskohustuse usaldusväärne täitmine tähendab tõhusat ja sisukat konsulteerimist kõigi sidusrühmadega ning eelkõige ametiühingute asjakohast kaasamist. Sidusrühmadega konsulteerimine ja nende kaasamine võib aidata äriühingutel võimalikku ja tegelikku kahjulikku mõju täpsemalt tuvastada ja muuta hoolsuskohustuse strateegia tulemuslikumaks. Seetõttu nõutakse käesolevas direktiivis sidusrühmadega konsulteerimist ja nende kaasamist hoolsuskohustuse menetluse kõigisse etappidesse. Ühtlasi võib selline arutelu ja osalemine anda kaasarääkimisvõimaluse neile, kes on ettevõtja pikaajalisest kestlikkusest väga huvitatud. Sidusrühmade osalus võiks aidata parandada ettevõtjate pikaajalist tulemuslikkust ja kasumlikkust, kuna nende kestlikkuse suurenemine avaldaks majandusele kokkuvõttes positiivset mõju. |
| --- | --- |

(38)

Hoolsuskohustuse usaldusväärne täitmine tähendab tõhusat ja sisukat konsulteerimist kõigi sidusrühmadega ning eelkõige ametiühingute asjakohast kaasamist. Sidusrühmadega konsulteerimine ja nende kaasamine võib aidata äriühingutel võimalikku ja tegelikku kahjulikku mõju täpsemalt tuvastada ja muuta hoolsuskohustuse strateegia tulemuslikumaks. Seetõttu nõutakse käesolevas direktiivis sidusrühmadega konsulteerimist ja nende kaasamist hoolsuskohustuse menetluse kõigisse etappidesse. Ühtlasi võib selline arutelu ja osalemine anda kaasarääkimisvõimaluse neile, kes on ettevõtja pikaajalisest kestlikkusest väga huvitatud. Sidusrühmade osalus võiks aidata parandada ettevõtjate pikaajalist tulemuslikkust ja kasumlikkust, kuna nende kestlikkuse suurenemine avaldaks majandusele kokkuvõttes positiivset mõju.

| (39) | Käesoleva direktiivi kohaselt sidusrühmadega arutelusid pidades peaksid ettevõtjad tagama, et kui sidusrühmadeks on põlisrahvad, korraldatakse sellised arutelud kooskõlas rahvusvaheliste inimõiguste standarditega, nagu ÜRO põlisrahvaste õiguste deklaratsioon (7), kaasa arvatud vabatahtlik, eelnev ja teadlik nõusolek ning põlisrahvaste õigus enesemääramisele. |
| --- | --- |

(39)

Käesoleva direktiivi kohaselt sidusrühmadega arutelusid pidades peaksid ettevõtjad tagama, et kui sidusrühmadeks on põlisrahvad, korraldatakse sellised arutelud kooskõlas rahvusvaheliste inimõiguste standarditega, nagu ÜRO põlisrahvaste õiguste deklaratsioon (7), kaasa arvatud vabatahtlik, eelnev ja teadlik nõusolek ning põlisrahvaste õigus enesemääramisele.

| (40) | Mõistega „sidusrühm“ peetakse silmas inimesi, kelle õigusi ja huvisid ettevõtja otsused võivad mõjutada. Mõiste hõlmab seega töötajaid, kohalikke kogukondi, lapsi, põlisrahvaid, kodanike ühendusi, osanikke ning organisatsioone, mille põhikirjajärgne eesmärk on tagada inimõiguste ja sotsiaalsete õiguste, kliima- ja keskkonnakaitse ning hea valitsemistava standardite järgimine, nagu ametiühingud ja kodanikuühiskonna organisatsioonid. |
| --- | --- |

(40)

Mõistega „sidusrühm“ peetakse silmas inimesi, kelle õigusi ja huvisid ettevõtja otsused võivad mõjutada. Mõiste hõlmab seega töötajaid, kohalikke kogukondi, lapsi, põlisrahvaid, kodanike ühendusi, osanikke ning organisatsioone, mille põhikirjajärgne eesmärk on tagada inimõiguste ja sotsiaalsete õiguste, kliima- ja keskkonnakaitse ning hea valitsemistava standardite järgimine, nagu ametiühingud ja kodanikuühiskonna organisatsioonid.

| (41) | Et sidusrühmade kriitiline hääl ei jääks hoolsuskohustuse protsessis ära kuulamata või kõrvaliseks, tuleks käesoleva direktiiviga anda sidusrühmadele õigus turvalisele ja sisukale arutelule äriühingu hoolsuskohustuse strateegia teemal ning tagada ametiühingute või töötajate esindajate asjakohane kaasamine. |
| --- | --- |

(41)

Et sidusrühmade kriitiline hääl ei jääks hoolsuskohustuse protsessis ära kuulamata või kõrvaliseks, tuleks käesoleva direktiiviga anda sidusrühmadele õigus turvalisele ja sisukale arutelule äriühingu hoolsuskohustuse strateegia teemal ning tagada ametiühingute või töötajate esindajate asjakohane kaasamine.

| (42) | Ettevõtjad peaksid taotluse korral edastama oma hoolsuskohustuse strateegiat puudutava asjakohase teabe sidusrühmadele, keda see võib mõjutada, tehes seda sidusrühmade kontekstile sobival viisil, näiteks võttes arvesse sidusrühmade riigi ametlikku keelt, nende kirjaoskuse taset ja juurdepääsu internetile. Ettevõtjad ei peaks siiski olema kohustatud ennetavalt avaldama kogu oma hoolsuskohustuse täitmise strateegiat sidusrühmade kontekstile sobival viisil, ning asjakohase teabe edastamise nõue peaks olema proportsionaalne ettevõtja olemuse, konteksti ja suurusega. |
| --- | --- |

(42)

Ettevõtjad peaksid taotluse korral edastama oma hoolsuskohustuse strateegiat puudutava asjakohase teabe sidusrühmadele, keda see võib mõjutada, tehes seda sidusrühmade kontekstile sobival viisil, näiteks võttes arvesse sidusrühmade riigi ametlikku keelt, nende kirjaoskuse taset ja juurdepääsu internetile. Ettevõtjad ei peaks siiski olema kohustatud ennetavalt avaldama kogu oma hoolsuskohustuse täitmise strateegiat sidusrühmade kontekstile sobival viisil, ning asjakohase teabe edastamise nõue peaks olema proportsionaalne ettevõtja olemuse, konteksti ja suurusega.

| (43) | Probleemide tõstatamise menetlus peaks tagama, et oleks kaitstud anonüümsus või konfidentsiaalsus kooskõlas riigi õigusega ning kõigi kaebuseesitajate, sealhulgas inimõiguste kaitsjate ja keskkonnakaitsjate turvalisus ning füüsiline ja õiguslik puutumatus. Kui selline menetlus puudutab rikkumisest teatajaid, peaks see olema kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga (EL) 2019/1937 (8). |
| --- | --- |

(43)

Probleemide tõstatamise menetlus peaks tagama, et oleks kaitstud anonüümsus või konfidentsiaalsus kooskõlas riigi õigusega ning kõigi kaebuseesitajate, sealhulgas inimõiguste kaitsjate ja keskkonnakaitsjate turvalisus ning füüsiline ja õiguslik puutumatus. Kui selline menetlus puudutab rikkumisest teatajaid, peaks see olema kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga (EL) 2019/1937 (8).

| (44) | Ettevõtjatelt tuleks nõuda, et nad teeksid oma vahendite piires kõik proportsionaalsed jõupingutused, et teha kindlaks oma tarnijad ja alltöövõtjad ning muuta see teave avalikkusele kättesaadavaks, võttes nõuetekohaselt arvesse ärisaladust. Täieliku tõhususe tagamiseks ei peaks hoolsuskohustus piirduma tarneahela eelmise ja järgmise lüliga, vaid see peaks hõlmama neid, kelle ettevõtja hoolsuskohustuse menetluse käigus võimalike suurte riski põhjustajatena kindlaks tegi. Käesolevas direktiivis tuleks siiski arvesse võtta, et kõigil ettevõtjatel ei ole ühesuguseid ressursse ega võimalusi kõigi oma tarnijate ja alltöövõtjate tuvastamiseks, ning seepärast tuleks see kohustus seada sõltuvusse mõistlikkuse ja proportsionaalsuse põhimõttest, mida aga ettevõtjad ei tohiks mingil juhul tõlgendada ettekäändena, et mitte täita oma kohustust teha selles küsimuses kõik vajalikud jõupingutused. |
| --- | --- |

(44)

Ettevõtjatelt tuleks nõuda, et nad teeksid oma vahendite piires kõik proportsionaalsed jõupingutused, et teha kindlaks oma tarnijad ja alltöövõtjad ning muuta see teave avalikkusele kättesaadavaks, võttes nõuetekohaselt arvesse ärisaladust. Täieliku tõhususe tagamiseks ei peaks hoolsuskohustus piirduma tarneahela eelmise ja järgmise lüliga, vaid see peaks hõlmama neid, kelle ettevõtja hoolsuskohustuse menetluse käigus võimalike suurte riski põhjustajatena kindlaks tegi. Käesolevas direktiivis tuleks siiski arvesse võtta, et kõigil ettevõtjatel ei ole ühesuguseid ressursse ega võimalusi kõigi oma tarnijate ja alltöövõtjate tuvastamiseks, ning seepärast tuleks see kohustus seada sõltuvusse mõistlikkuse ja proportsionaalsuse põhimõttest, mida aga ettevõtjad ei tohiks mingil juhul tõlgendada ettekäändena, et mitte täita oma kohustust teha selles küsimuses kõik vajalikud jõupingutused.

| (45) | Et lõimida hoolsuskohustus ettevõtja ärikultuuri ja struktuuriga, peaksid ettevõtja haldus-, juht- ja järelevalveorganite liikmed vastutama tema kestlikkuse ja hoolsuskohustuse strateegia vastuvõtmise ja rakendamise eest. |
| --- | --- |

(45)

Et lõimida hoolsuskohustus ettevõtja ärikultuuri ja struktuuriga, peaksid ettevõtja haldus-, juht- ja järelevalveorganite liikmed vastutama tema kestlikkuse ja hoolsuskohustuse strateegia vastuvõtmise ja rakendamise eest.

| (46) | Ettevõtjate hoolsuskohustuse täitmise ja vabatahtliku koostöö kooskõlastamine valdkondlikul või valdkondadevahelisel tasandil võib suurendada nende hoolsuskohustuse strateegiate ühtsust ja tulemuslikkust. Selleks võiksid liikmesriigid soodustada valdkondlike või valdkondadevaheliste hoolsuskohustuse tegevuskavade vastuvõtmist. Nende kavade koostamisel peaksid osalema ka sidusrühmad. Selliste kollektiivsete meetmete väljatöötamine ei tohiks mingil juhul vabastada ettevõtjat tema individuaalsest vastutusest hoolsuskohustuse täitmise eest ega takistada teda riigi õiguse kohaselt vastutusele võtmast kahju eest, mida ta on tekitanud või millele ta on kaasa aidanud. |
| --- | --- |

(46)

Ettevõtjate hoolsuskohustuse täitmise ja vabatahtliku koostöö kooskõlastamine valdkondlikul või valdkondadevahelisel tasandil võib suurendada nende hoolsuskohustuse strateegiate ühtsust ja tulemuslikkust. Selleks võiksid liikmesriigid soodustada valdkondlike või valdkondadevaheliste hoolsuskohustuse tegevuskavade vastuvõtmist. Nende kavade koostamisel peaksid osalema ka sidusrühmad. Selliste kollektiivsete meetmete väljatöötamine ei tohiks mingil juhul vabastada ettevõtjat tema individuaalsest vastutusest hoolsuskohustuse täitmise eest ega takistada teda riigi õiguse kohaselt vastutusele võtmast kahju eest, mida ta on tekitanud või millele ta on kaasa aidanud.

| (47) | Et hoolsuskohustuse raamistik oleks tulemuslik, peaks see hõlmama kaebuste esitamise mehhanisme äriühingu või sektori tasandil, ning selliste mehhanismide tulemuslikkuse tagamiseks peaksid ettevõtjad nende väljatöötamisel otsuseid tehes arvesse võtma sidusrühmade seisukohti. Kaebuste esitamise mehhanismid peaksid võimaldama sidusrühmadel esitada põhjendatud kaebusi ja toimima ettehoiatava riskiteadlikkus- ja vahendussüsteemina. Need peaksid olema seaduslikud, juurdepääsetavad, prognoositavad, õiglased, läbipaistvad ja õigustele vastavad, võimaldama pidevat õppimist ning põhinema kaasamisel ja dialoogil. Kaebuste esitamise mehhanismi kaudu peaks olema võimalik teha ettepanekuid selle kohta, kuidas ettevõtja saaks võimalikule või tegelikule kahjulikule mõjule reageerida. Samuti peaks nende abil olema võimalik teha ettepanek asjakohase õiguskaitsevahendi kohta, kui vahendamise teel saab teatavaks, et ettevõtja on kahju tekitanud või sellele kaasa aidanud. |
| --- | --- |

(47)

Et hoolsuskohustuse raamistik oleks tulemuslik, peaks see hõlmama kaebuste esitamise mehhanisme äriühingu või sektori tasandil, ning selliste mehhanismide tulemuslikkuse tagamiseks peaksid ettevõtjad nende väljatöötamisel otsuseid tehes arvesse võtma sidusrühmade seisukohti. Kaebuste esitamise mehhanismid peaksid võimaldama sidusrühmadel esitada põhjendatud kaebusi ja toimima ettehoiatava riskiteadlikkus- ja vahendussüsteemina. Need peaksid olema seaduslikud, juurdepääsetavad, prognoositavad, õiglased, läbipaistvad ja õigustele vastavad, võimaldama pidevat õppimist ning põhinema kaasamisel ja dialoogil. Kaebuste esitamise mehhanismi kaudu peaks olema võimalik teha ettepanekuid selle kohta, kuidas ettevõtja saaks võimalikule või tegelikule kahjulikule mõjule reageerida. Samuti peaks nende abil olema võimalik teha ettepanek asjakohase õiguskaitsevahendi kohta, kui vahendamise teel saab teatavaks, et ettevõtja on kahju tekitanud või sellele kaasa aidanud.

| (48) | Kaebuste esitamise mehhanismid ei tohiks vabastada liikmesriike nende esmasest kohustusest kaitsta inimõigusi ning tagada õiguskaitse ja õiguskaitsevahendite kättesaadavus. |
| --- | --- |

(48)

Kaebuste esitamise mehhanismid ei tohiks vabastada liikmesriike nende esmasest kohustusest kaitsta inimõigusi ning tagada õiguskaitse ja õiguskaitsevahendite kättesaadavus.

| (49) | Liikmesriigid peaksid määrama ühe või mitu riiklikku asutust, kes jälgivad ettevõtjate hoolsuskohustuste õiget rakendamist ja tagavad käesoleva direktiivi nõuetekohase jõustamise. Need riiklikud asutused peaksid olema sõltumatud ning neil peaksid olema oma ülesannete täitmiseks asjakohased volitused ja vahendid. Neil peaks olema õigus korraldada omal algatusel või sidusrühmade ja kolmandate isikute põhjendatud ja mõistlike kaebuste põhjal asjakohast kontrolli ning rakendada rikkumiste tõsidust ja korduvust arvesse võttes tulemuslikke, proportsionaalseid ja hoiatavaid halduskaristusi, tagamaks, et ettevõtjad täidavad riigi seadustega sätestatud kohustusi. Liidu tasandil peaks Euroopa Komisjon koostöö tagamiseks moodustama Euroopa hoolsuskohustuse võrgustiku. |
| --- | --- |

(49)

Liikmesriigid peaksid määrama ühe või mitu riiklikku asutust, kes jälgivad ettevõtjate hoolsuskohustuste õiget rakendamist ja tagavad käesoleva direktiivi nõuetekohase jõustamise. Need riiklikud asutused peaksid olema sõltumatud ning neil peaksid olema oma ülesannete täitmiseks asjakohased volitused ja vahendid. Neil peaks olema õigus korraldada omal algatusel või sidusrühmade ja kolmandate isikute põhjendatud ja mõistlike kaebuste põhjal asjakohast kontrolli ning rakendada rikkumiste tõsidust ja korduvust arvesse võttes tulemuslikke, proportsionaalseid ja hoiatavaid halduskaristusi, tagamaks, et ettevõtjad täidavad riigi seadustega sätestatud kohustusi. Liidu tasandil peaks Euroopa Komisjon koostöö tagamiseks moodustama Euroopa hoolsuskohustuse võrgustiku.

| (50) | Komisjonil ja liikmesriikidel soovitatakse ette näha haldustrahvid, mis on suuruselt võrreldavad praegu konkurentsiõiguses ja andmekaitseõiguses ette nähtud trahvidega. |
| --- | --- |

(50)

Komisjonil ja liikmesriikidel soovitatakse ette näha haldustrahvid, mis on suuruselt võrreldavad praegu konkurentsiõiguses ja andmekaitseõiguses ette nähtud trahvidega.

| (51) | Riigiasutusi julgustatakse tegema koostööd ja jagama teavet oma riigis asuvate OECD kontaktpunktide ja inimõigusasutustega. |
| --- | --- |

(51)

Riigiasutusi julgustatakse tegema koostööd ja jagama teavet oma riigis asuvate OECD kontaktpunktide ja inimõigusasutustega.

| (52) | Kooskõlas ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtetega ei tohiks hoolsuskohustuse täitmine iseenesest vabastada äriühinguid vastutusest inimõiguste rikkumise või keskkonnakahju põhjustamise või sellele kaasaaitamise eest. Siiski võib kindla ja piisava hoolsuskohustuse menetluse olemasolu aidata ettevõtjatel kahju tekkimist vältida. |
| --- | --- |

(52)

Kooskõlas ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtetega ei tohiks hoolsuskohustuse täitmine iseenesest vabastada äriühinguid vastutusest inimõiguste rikkumise või keskkonnakahju põhjustamise või sellele kaasaaitamise eest. Siiski võib kindla ja piisava hoolsuskohustuse menetluse olemasolu aidata ettevõtjatel kahju tekkimist vältida.

| (53) | Vastutuskorra kehtestamisel peaksid liikmesriigid tagama ümberlükatava eelduse, mis eeldab teatavat tõendatusmäära. Tõendamiskohustus nihkuks ohvrilt ettevõtjale, kes peaks tõendama, et tal puudus kontroll inimõiguste rikkumisega seotud majandusüksuse üle. |
| --- | --- |

(53)

Vastutuskorra kehtestamisel peaksid liikmesriigid tagama ümberlükatava eelduse, mis eeldab teatavat tõendatusmäära. Tõendamiskohustus nihkuks ohvrilt ettevõtjale, kes peaks tõendama, et tal puudus kontroll inimõiguste rikkumisega seotud majandusüksuse üle.

| (54) | Aegumistähtaegu tuleks pidada mõistlikuks ja asjakohaseks, kui need ei piira ohvrite õigust õiguskaitsele, võttes nõuetekohaselt arvesse võimalike hagejate praktilisi probleeme. Inimõigusi, keskkonda ja valitsustava puudutava kahjuliku mõju ohvritele tuleks anda piisavalt aega kohtuhagi esitamiseks, võttes arvesse nende geograafilist asukohta, vahendeid ja üldisi raskusi liidu kohtutele vastuvõetavate hagide esitamisel. |
| --- | --- |

(54)

Aegumistähtaegu tuleks pidada mõistlikuks ja asjakohaseks, kui need ei piira ohvrite õigust õiguskaitsele, võttes nõuetekohaselt arvesse võimalike hagejate praktilisi probleeme. Inimõigusi, keskkonda ja valitsustava puudutava kahjuliku mõju ohvritele tuleks anda piisavalt aega kohtuhagi esitamiseks, võttes arvesse nende geograafilist asukohta, vahendeid ja üldisi raskusi liidu kohtutele vastuvõetavate hagide esitamisel.

| (55) | Õigus tõhusale õiguskaitsevahendile on rahvusvaheliselt tunnustatud inimõigus, mis on sätestatud inimõiguste ülddeklaratsiooni artiklis 8 ning kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti artikli 2 lõikes 3, ning see on ka liidu põhiõigus (põhiõiguste harta artikkel 47). ÜRO juhtpõhimõtete kohaselt on riigid kohustatud tagama kohtu-, haldus-, seadusandlike või muude asjakohaste vahenditega, et äritegevusega seotud inimõigusrikkumistest mõjutatutel oleks juurdepääs tõhusale õiguskaitsevahendile. Seetõttu viidatakse käesolevas direktiivis eraldi sellele kohustusele, mis on kooskõlas ÜRO aluspõhimõtete ja suunistega, mis käsitlevad rahvusvahelise inimõigustealase õiguse ränkade rikkumiste ja rahvusvahelise humanitaarõiguse raskete rikkumiste ohvrite õigust õiguskaitsevahendile ja heastamisele. |
| --- | --- |

(55)

Õigus tõhusale õiguskaitsevahendile on rahvusvaheliselt tunnustatud inimõigus, mis on sätestatud inimõiguste ülddeklaratsiooni artiklis 8 ning kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti artikli 2 lõikes 3, ning see on ka liidu põhiõigus (põhiõiguste harta artikkel 47). ÜRO juhtpõhimõtete kohaselt on riigid kohustatud tagama kohtu-, haldus-, seadusandlike või muude asjakohaste vahenditega, et äritegevusega seotud inimõigusrikkumistest mõjutatutel oleks juurdepääs tõhusale õiguskaitsevahendile. Seetõttu viidatakse käesolevas direktiivis eraldi sellele kohustusele, mis on kooskõlas ÜRO aluspõhimõtete ja suunistega, mis käsitlevad rahvusvahelise inimõigustealase õiguse ränkade rikkumiste ja rahvusvahelise humanitaarõiguse raskete rikkumiste ohvrite õigust õiguskaitsevahendile ja heastamisele.

| (56) | Suurettevõtjaid ergutatakse moodustama nõuandekomiteesid, mille ülesanne on anda ettevõtja juhtorganitele hoolsuskohustuse küsimustes nõu ja mis kaasavad oma koosseisu sidusrühmad. |
| --- | --- |

(56)

Suurettevõtjaid ergutatakse moodustama nõuandekomiteesid, mille ülesanne on anda ettevõtja juhtorganitele hoolsuskohustuse küsimustes nõu ja mis kaasavad oma koosseisu sidusrühmad.

| (57) | Ametiühingutele tuleks anda vajalikud vahendid oma õiguste kasutamiseks seoses hoolsuskohustusega, sealhulgas sidemete loomiseks ametiühingute ja töötajatega äriühingutes, kellega põhiettevõttel on ärisuhted. |
| --- | --- |

(57)

Ametiühingutele tuleks anda vajalikud vahendid oma õiguste kasutamiseks seoses hoolsuskohustusega, sealhulgas sidemete loomiseks ametiühingute ja töötajatega äriühingutes, kellega põhiettevõttel on ärisuhted.

| (58) | Liikmesriigid peaksid kasutama kehtivat vastutuskorda või vajaduse korral kehtestama täiendavad õigusaktid tagamaks, et ettevõtjaid saab riigi õiguse kohaselt vastutusele võtta kahjuliku mõju eest inimõigustele, keskkonnale ja valitsemistavale, mida nemad või nende kontrollitavad üksused on oma tegevuse või tegevusetusega põhjustanud või millele nad on kaasa aidanud, välja arvatud juhul, kui ettevõtja suudab tõendada, et ta on võtnud kooskõlas käesoleva direktiiviga kõik nõuetekohased meetmed, et kõnealust kahju vältida, või et kahju oleks tekkinud isegi siis, kui oleks võetud kõik vajalikud meetmed. |
| --- | --- |

(58)

Liikmesriigid peaksid kasutama kehtivat vastutuskorda või vajaduse korral kehtestama täiendavad õigusaktid tagamaks, et ettevõtjaid saab riigi õiguse kohaselt vastutusele võtta kahjuliku mõju eest inimõigustele, keskkonnale ja valitsemistavale, mida nemad või nende kontrollitavad üksused on oma tegevuse või tegevusetusega põhjustanud või millele nad on kaasa aidanud, välja arvatud juhul, kui ettevõtja suudab tõendada, et ta on võtnud kooskõlas käesoleva direktiiviga kõik nõuetekohased meetmed, et kõnealust kahju vältida, või et kahju oleks tekkinud isegi siis, kui oleks võetud kõik vajalikud meetmed.

| (59) | Ettevõtjate tavades selguse, kindluse ja järjepidevuse loomiseks peaks komisjon liikmesriikide ja OECDga konsulteerides ning mitme spetsialiseeritud asutuse, eelkõige Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti, Euroopa Keskkonnaameti ning Väikeste ja Keskmise Suurusega Ettevõtjate Rakendusameti abiga koostama suunised. Juba on olemas hulk rahvusvaheliste organisatsioonide koostatud hoolsuskohustuse suuniseid, millest komisjon võiks eeskuju võtta, et käesoleva direktiivi kohaselt välja töötada spetsiaalselt ELi äriühingutele mõeldud suunised. Käesoleva direktiivi eesmärk peaks olema liikmesriikide standardite täielik ühtlustamine. Lisaks üldistele suunistele, mis peaksid suunama kõiki ettevõtjaid ja eelkõige VKEsid hoolsuskohustuse rakendamisel oma tegevuses, peaks komisjon ette nägema sektoripõhiste suuniste koostamise ja esitama korrapäraselt ajakohastatava riikide teabelehtede loendi, et aidata äriühingutel hinnata oma äritegevuse võimalikku ja tegelikku kahjulikku mõju antud piirkonna inimõigustele, keskkonnale ja heale valitsemistavale. Need teabelehed peaksid eelkõige näitama, millised käesoleva direktiivi xx, xxx ja xxxx lisas loetletud konventsioonid ja lepingud on antud riigis ratifitseeritud. |
| --- | --- |

(59)

Ettevõtjate tavades selguse, kindluse ja järjepidevuse loomiseks peaks komisjon liikmesriikide ja OECDga konsulteerides ning mitme spetsialiseeritud asutuse, eelkõige Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti, Euroopa Keskkonnaameti ning Väikeste ja Keskmise Suurusega Ettevõtjate Rakendusameti abiga koostama suunised. Juba on olemas hulk rahvusvaheliste organisatsioonide koostatud hoolsuskohustuse suuniseid, millest komisjon võiks eeskuju võtta, et käesoleva direktiivi kohaselt välja töötada spetsiaalselt ELi äriühingutele mõeldud suunised. Käesoleva direktiivi eesmärk peaks olema liikmesriikide standardite täielik ühtlustamine. Lisaks üldistele suunistele, mis peaksid suunama kõiki ettevõtjaid ja eelkõige VKEsid hoolsuskohustuse rakendamisel oma tegevuses, peaks komisjon ette nägema sektoripõhiste suuniste koostamise ja esitama korrapäraselt ajakohastatava riikide teabelehtede loendi, et aidata äriühingutel hinnata oma äritegevuse võimalikku ja tegelikku kahjulikku mõju antud piirkonna inimõigustele, keskkonnale ja heale valitsemistavale. Need teabelehed peaksid eelkõige näitama, millised käesoleva direktiivi xx, xxx ja xxxx lisas loetletud konventsioonid ja lepingud on antud riigis ratifitseeritud.

| (60) | Kahjuliku mõju liikide ajakohastamiseks peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte käesoleva direktiivi xx, xxx ja xxxx lisa muutmise kohta. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes (9) sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, millel arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist. |
| --- | --- |

(60)

Kahjuliku mõju liikide ajakohastamiseks peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte käesoleva direktiivi xx, xxx ja xxxx lisa muutmise kohta. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes (9) sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, millel arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist.

| (61) | Kuna käesoleva direktiivi eesmärke ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab neid meetme ulatuse või toime tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale, |
| --- | --- |

(61)

Kuna käesoleva direktiivi eesmärke ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab neid meetme ulatuse või toime tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Reguleerimisese ja eesmärk

1.   Käesoleva direktiivi eesmärk on tagada, et selle kohaldamisalasse kuuluvad siseturul tegutsevad äriühingud täidaksid oma kohustust austada inimõigusi, keskkonda ja head valitsemistava, ei põhjustaks võimalikku või tegelikku kahjulikku mõju inimõigustele, keskkonnale või heale valitsemistavale ega aitaks sellise mõju tekkele kaasa ei oma tegevusega ega oma ärisuhetes või väärtusahelas toimuva tegevusega, mis on nende toimingute, toodete või teenustega otseselt seotud, ning et nad ennetaksid ja leevendaksid sellist kahjulikku mõju.

2.   Käesolevas direktiivis sätestatakse selle kohaldamisalasse kuuluvate ettevõtjate väärtusahela hoolsuskohustused, nimelt võtta kõik proportsionaalsed meetmed ning teha võimaluste piires jõupingutusi, et vältida oma väärtusahelas kahjulikku mõju inimõigustele, keskkonnale ja heale valitsemistavale ning sellise kahjuliku mõju ilmnemisel seda nõuetekohaselt käsitleda. Hoolsuskohustuse täitmiseks on vaja, et ettevõtjad tuvastaksid, hindaksid, hoiaksid ära, lõpetaksid, leevendaksid, jälgiksid, teeksid teatavaks, võtaksid arvesse, käsitleksid ja parandaksid võimalikku ja/või tegelikku kahjulikku mõju inimõigustele, keskkonnale ja heale valitsemistavale, mida nende enda tegevus ning nende väärtusahelates ja ärisuhetes toimuv tegevus võib avaldada. Kooskõlastades inimõiguste, keskkonna ja hea valitsemistava kaitsemeetmeid, aitavad need hoolsuskohustuse nõuded siseturu toimimist parandada.

3.   Ühtlasi on käesoleva direktiivi eesmärk tagada, et ettevõtjaid saab kooskõlas riigi õigusega vastutusele võtta inimõigustele, keskkonnale ja heale valitsemistavale avalduva kahjuliku mõju eest, mida nad põhjustavad või millele nad oma väärtusahelas kaasa aitavad, ning tagada ohvrite juurdepääs õiguskaitsevahenditele.

4.   Käesoleva direktiivi kohaldamine ei piira täiendavate hoolsuskohustuse nõuete kohaldamist, mis on kehtestatud liidu valdkondlikes õigusaktides, eelkõige määruses (EL) nr 995/2010 ja määruses (EL) 2017/821, välja arvatud juhul, kui käesoleva direktiivi kohaste hoolsuskohustuse nõuetega nähakse ette põhjalikum inimõiguste, keskkonna või hea valitsemistavaga seotud hoolsuskohustus.

5.   Direktiivi rakendamine ei tohi mingil juhul anda alust õigustada inimõiguste või keskkonna üldise kaitse taseme vähendamist. Eelkõige kohaldatakse direktiivi nii, et see ei piiraks muid riigi, liidu või rahvusvahelisel tasandil kohaldatavaid allhanke, lähetamise või väärtusahelaga seotud vastutusraamistikke.

Artikkel 2

Kohaldamisala

1.   Käesolevat direktiivi kohaldatakse suurettevõtjatele, kelle suhtes kehtivad liikmesriigi seadused või kes on asutatud liidu territooriumil.

2.   Seda direktiivi kohaldatakse ka kõigi börsil noteeritud väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate ning suure riskiga väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate suhtes.

3.   Samuti kohaldatakse käesolevat direktiivi suurettevõtjate, börsil noteeritud väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate ning suure riskiga sektorites tegutsevate väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate suhtes, kelle suhtes kohaldatakse kolmanda riigi õigust ja kes ei ole asutatud liidu territooriumil, kui nad müüvad siseturul kaupu või osutavad teenuseid. Need ettevõtjad täidavad käesolevas direktiivis sätestatud hoolsuskohustuse nõudeid, mis on üle võetud selle liikmesriigi seadustesse, kus nad tegutsevad, ning nende suhtes kohaldatakse käesoleva direktiiviga kehtestatud sanktsioone ja vastutuskorda, mis on üle võetud selle liikmesriigi seadustesse, kus nad tegutsevad.

Artikkel 3

Mõisted

Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:

| 1) | „sidusrühmad“ – üksikisikud ja isikute rühmad, kelle õigusi või huve võib mõjutada ettevõtja või tema ärisuhete võimalik või tegelik kahjulik mõju inimõigustele, keskkonnale ja heale valitsemistavale, samuti organisatsioonid, mille põhikirjajärgne eesmärk on inimõiguste kaitse, kaasa arvatud sotsiaalsed ja tööõigused, keskkond ja hea valitsemistava. Sidusrühmad võivad olla näiteks töötajad ja nende esindajad, kohalikud kogukonnad, lapsed, põlisrahvad, kodanikeühendused, ametiühingud, kodanikuühiskonna organisatsioonid ja äriühingute aktsionärid; |
| --- | --- |

1)

„sidusrühmad“ – üksikisikud ja isikute rühmad, kelle õigusi või huve võib mõjutada ettevõtja või tema ärisuhete võimalik või tegelik kahjulik mõju inimõigustele, keskkonnale ja heale valitsemistavale, samuti organisatsioonid, mille põhikirjajärgne eesmärk on inimõiguste kaitse, kaasa arvatud sotsiaalsed ja tööõigused, keskkond ja hea valitsemistava. Sidusrühmad võivad olla näiteks töötajad ja nende esindajad, kohalikud kogukonnad, lapsed, põlisrahvad, kodanikeühendused, ametiühingud, kodanikuühiskonna organisatsioonid ja äriühingute aktsionärid;

| 2) | „ärisuhted“ – ettevõtja suhtevõrgustik tütarettevõtjate ja äripartneritega kogu tema väärtusahela ulatuses, kaasa arvatud tarnijad ja alltöövõtjad, kes on otseselt seotud ettevõtja äritegevuse, toodete või teenustega; |
| --- | --- |

2)

„ärisuhted“ – ettevõtja suhtevõrgustik tütarettevõtjate ja äripartneritega kogu tema väärtusahela ulatuses, kaasa arvatud tarnijad ja alltöövõtjad, kes on otseselt seotud ettevõtja äritegevuse, toodete või teenustega;

| 3) | „tarnija“ – ettevõtja, kes pakub teisele ettevõtjale ärisuhte raames kas otseselt või kaudselt toodet, toote osa või teenust; |
| --- | --- |

3)

„tarnija“ – ettevõtja, kes pakub teisele ettevõtjale ärisuhte raames kas otseselt või kaudselt toodet, toote osa või teenust;

| 4) | „alltöövõtja“ – kõik ärisuhted, mille raames osutatakse teenust või tegevust, mis on vajalik ettevõtja tegevuse lõpuleviimiseks; |
| --- | --- |

4)

„alltöövõtja“ – kõik ärisuhted, mille raames osutatakse teenust või tegevust, mis on vajalik ettevõtja tegevuse lõpuleviimiseks;

| 5) | „väärtusahel“ – ettevõtja kogu tegevus, toimingud, ärisuhted ja investeerimisahelad, kaasa arvatud nii eelneva kui ka järgneva etapi üksused, kellega ettevõtjal on otsene või kaudne ärisuhe ja kes






  a) | tarnivad tooteid, tooteosi või teenuseid, mis aitavad kaasa äriühingu enda toodetele või teenustele, või |
| --- | --- | --- |

5)

„väärtusahel“ – ettevõtja kogu tegevus, toimingud, ärisuhted ja investeerimisahelad, kaasa arvatud nii eelneva kui ka järgneva etapi üksused, kellega ettevõtjal on otsene või kaudne ärisuhe ja kes

a)

tarnivad tooteid, tooteosi või teenuseid, mis aitavad kaasa äriühingu enda toodetele või teenustele, või

| b) | saavad ettevõtjalt tooteid või teenuseid; |
| --- | --- |

b)

saavad ettevõtjalt tooteid või teenuseid;

| 6) | „võimalik või tegelik kahjulik mõju inimõigustele“ – võimalik või tegelik kahjulik mõju, mis võib kahjustada üksikisikute või isikute rühmade võimalusi täielikult kasutada oma inimõigusi, kaasa arvatud sotsiaalõigused, töötaja õigused ja ametiühinguõigused, nagu on osutatud käesoleva direktiivi xx lisas. See lisa vaadatakse korrapäraselt läbi ja on kooskõlas liidu inimõiguste valdkonna eesmärkidega. Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 17 vastu delegeeritud õigusakte xx lisas toodud loendi muutmiseks; |
| --- | --- |

6)

„võimalik või tegelik kahjulik mõju inimõigustele“ – võimalik või tegelik kahjulik mõju, mis võib kahjustada üksikisikute või isikute rühmade võimalusi täielikult kasutada oma inimõigusi, kaasa arvatud sotsiaalõigused, töötaja õigused ja ametiühinguõigused, nagu on osutatud käesoleva direktiivi xx lisas. See lisa vaadatakse korrapäraselt läbi ja on kooskõlas liidu inimõiguste valdkonna eesmärkidega. Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 17 vastu delegeeritud õigusakte xx lisas toodud loendi muutmiseks;

| 7) | „võimalik või tegelik kahjulik mõju keskkonnale“ – rahvusvaheliselt tunnustatud ja liidu keskkonnanormide rikkumine, nagu on osutatud käesoleva direktiivi xxx lisas. See lisa vaadatakse korrapäraselt läbi ja on kooskõlas liidu keskkonnakaitse ja kliimamuutuste leevendamise eesmärkidega. Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 17 vastu delegeeritud õigusakte xxx lisas toodud loendi muutmiseks; |
| --- | --- |

7)

„võimalik või tegelik kahjulik mõju keskkonnale“ – rahvusvaheliselt tunnustatud ja liidu keskkonnanormide rikkumine, nagu on osutatud käesoleva direktiivi xxx lisas. See lisa vaadatakse korrapäraselt läbi ja on kooskõlas liidu keskkonnakaitse ja kliimamuutuste leevendamise eesmärkidega. Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 17 vastu delegeeritud õigusakte xxx lisas toodud loendi muutmiseks;

| 8) | „võimalik või tegelik kahjulik mõju heale valitsemistavale“ – võimalik või tegelik kahjulik mõju riigi, piirkonna või territooriumi heale valitsemistavale, nagu on osutatud käesoleva direktiivi xxxx lisas. See lisa vaadatakse korrapäraselt läbi ja on kooskõlas liidu hea valitsemise valdkonna eesmärkidega. Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 17 vastu delegeeritud õigusakte xxxx lisas toodud loendi muutmiseks; |
| --- | --- |

8)

„võimalik või tegelik kahjulik mõju heale valitsemistavale“ – võimalik või tegelik kahjulik mõju riigi, piirkonna või territooriumi heale valitsemistavale, nagu on osutatud käesoleva direktiivi xxxx lisas. See lisa vaadatakse korrapäraselt läbi ja on kooskõlas liidu hea valitsemise valdkonna eesmärkidega. Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 17 vastu delegeeritud õigusakte xxxx lisas toodud loendi muutmiseks;

| 9) | „kontroll“ – ettevõtja võimalus avaldada teisele ettevõtjale otsustavat mõju, eelkõige omandiõiguse või õiguse kaudu kasutada selle äriühingu kogu vara või osa sellest, või õiguste, lepingute või muude vahendite kaudu, võttes arvesse kõiki faktilisi kaalutlusi, mis annavad otsustava mõju ettevõtja otsustusorganite koosseisu, hääletamise või otsuste üle; |
| --- | --- |

9)

„kontroll“ – ettevõtja võimalus avaldada teisele ettevõtjale otsustavat mõju, eelkõige omandiõiguse või õiguse kaudu kasutada selle äriühingu kogu vara või osa sellest, või õiguste, lepingute või muude vahendite kaudu, võttes arvesse kõiki faktilisi kaalutlusi, mis annavad otsustava mõju ettevõtja otsustusorganite koosseisu, hääletamise või otsuste üle;

| 10) | „kaasaaitamine“ – ettevõtja tegevus, mis koos teiste üksuste tegevusega põhjustab teatavat mõju, või ettevõtja tegevus, mis põhjustab, hõlbustab või ajendab teise üksuse kahjulikku mõju. Kaasaaitamine peab olema oluline, vähest või tühist kaasaaitamist ei võeta arvesse. Kaasaaitamise olulise iseloomu hindamiseks ja otsustamaks, millal võib ettevõtja tegevus olla põhjustanud, hõlbustanud või ajendanud teise üksuse kahjulikku mõju, tuleb arvestada mitut tegurit.
  Arvesse võib võtta järgmist:






  — | mil määral ettevõtja võib õhutada või ajendada teise üksuse kahjulikku mõju, st mil määral tegevus suurendas mõju avaldumise ohtu; |
| --- | --- | --- |

10)

„kaasaaitamine“ – ettevõtja tegevus, mis koos teiste üksuste tegevusega põhjustab teatavat mõju, või ettevõtja tegevus, mis põhjustab, hõlbustab või ajendab teise üksuse kahjulikku mõju. Kaasaaitamine peab olema oluline, vähest või tühist kaasaaitamist ei võeta arvesse. Kaasaaitamise olulise iseloomu hindamiseks ja otsustamaks, millal võib ettevõtja tegevus olla põhjustanud, hõlbustanud või ajendanud teise üksuse kahjulikku mõju, tuleb arvestada mitut tegurit.

Arvesse võib võtta järgmist:

—

mil määral ettevõtja võib õhutada või ajendada teise üksuse kahjulikku mõju, st mil määral tegevus suurendas mõju avaldumise ohtu;

| — | mil määral ettevõtja oleks võinud või pidanud kahjulikust mõjust või sellise mõju võimalikkusest teadlik olema, st ettenähtavuse määr; |
| --- | --- |

—

mil määral ettevõtja oleks võinud või pidanud kahjulikust mõjust või sellise mõju võimalikkusest teadlik olema, st ettenähtavuse määr;

| — | mil määral ettevõtja tegevus tegelikult leevendas kahjulikku mõju või vähendas sellise mõju avaldumise ohtu. |
| --- | --- |

—

mil määral ettevõtja tegevus tegelikult leevendas kahjulikku mõju või vähendas sellise mõju avaldumise ohtu.

Ainuüksi ärisuhe või tegevus, mis loob üldised tingimused, mille korral kahjulik mõju võib avalduda, ei kujuta endast kaasaaitavat suhet. Kõnealune tegevus peaks kahjuliku mõju ohtu märkimisväärselt suurendama.

Artikkel 4

Hoolsuskohustuse strateegia

1.   Liikmesriigid kehtestavad eeskirjad, tagamaks, et ettevõtjad täidavad oma tegevuses ja ärisuhetes tulemuslikult hoolsuskohustust võimaliku või tegeliku kahjuliku mõju suhtes inimõigustele, keskkonnale ja heale valitsemistavale.

2.   Ettevõtjad teevad oma vahendite piires pidevalt kõik endast oleneva, et riskipõhise seiremeetodi abil, milles võetakse arvesse inimõigustele, keskkonnale või heale valitsemistavale avalduva võimaliku või tegeliku mõju tõenäosust, tõsidust ja kiireloomulisust, teha kindlaks ja hinnata oma tegevuse laadi ja konteksti (sealhulgas geograafilist), ning seda, kas nende tegevus ja ärisuhted põhjustavad sellist võimalikku või tegelikku kahjulikku mõju, aitavad sellele kaasa või on sellega otseselt seotud.

3.   Kui suurettevõtja, kelle kõik otsesed ärisuhted asuvad liidus, või väike või keskmise suurusega ettevõtja jõuab kooskõlas lõikega 2 järeldusele, et ta ei põhjusta võimalikku või tegelikku kahjulikku mõju inimõigustele, keskkonnale või heale valitsemistavale, ei aita sellele kaasa ega ole sellega otseselt seotud, teeb ta selle kohta avalduse ja lisab oma riskihinnangu, mis sisaldab niisuguse järelduseni viinud andmeid, teavet ja metoodikat. Eelkõige võib ettevõtja järeldada, et tal ei ole olnud kahjulikku mõju inimõigustele, keskkonnale ega heale valitsemistavale, kui tema mõju kindlakstegemise ja riskihindamise analüüs näitab, et kõik tema otsesed tarnijad täidavad käesoleva direktiivi kohaselt hoolsuskohustust. See avaldus vaadatakse uuesti läbi, kui ilmnevad uued riskid või kui ettevõtja astub uutesse ärisuhetesse, mis võivad põhjustada riski.

4.   Kui ettevõtja ei järelda kooskõlas lõigetega 2 ja 3, et ta ei põhjusta võimalikku või tegelikku kahjulikku mõju inimõigustele, keskkonnale või heale valitsemistavale ega aita selle põhjustamisele kaasa, kehtestab ta hoolsuskohustuse strateegia ja rakendab seda tõhusalt. Oma hoolsuskohustuse strateegia raames ettevõtja:

| i) | täpsustab, missugust võimalikku või tegelikku kahjulikku mõju inimõigustele, keskkonnale ja heale valitsemistavale tema tegevus ja ärisuhted tõenäoliselt põhjustavad, olles tuvastanud ja hinnanud seda mõju lõike 2 kohaselt, ning kui tõsine, tõenäoline ja kiireloomuline see mõju on ja milliste andmete, teabe ja metoodika alusel sellisele järeldusele jõuti; |
| --- | --- |

i)

täpsustab, missugust võimalikku või tegelikku kahjulikku mõju inimõigustele, keskkonnale ja heale valitsemistavale tema tegevus ja ärisuhted tõenäoliselt põhjustavad, olles tuvastanud ja hinnanud seda mõju lõike 2 kohaselt, ning kui tõsine, tõenäoline ja kiireloomuline see mõju on ja milliste andmete, teabe ja metoodika alusel sellisele järeldusele jõuti;

| ii) | kaardistab oma väärtusahela ja, võttes nõuetekohaselt arvesse ärisaladust, avalikustab oma väärtusahela kohta vajaliku teabe, mis võib sisaldada nimesid, asukohti, tarnitavate toodete ja teenuste liike ning muud asjakohast teavet tütarettevõtjate, tarnijate ja äripartnerite kohta tema väärtusahelas; |
| --- | --- |

ii)

kaardistab oma väärtusahela ja, võttes nõuetekohaselt arvesse ärisaladust, avalikustab oma väärtusahela kohta vajaliku teabe, mis võib sisaldada nimesid, asukohti, tarnitavate toodete ja teenuste liike ning muud asjakohast teavet tütarettevõtjate, tarnijate ja äripartnerite kohta tema väärtusahelas;

| iii) | võtab vastu ja näitab ära kõik proportsionaalsed ja vastavad meetmed ja poliitika, et võimalikku või tegelikku kahjulikku mõju inimõigustele, keskkonnale või heale valitsemistavale ennetada, leevendada või see lõpetada; |
| --- | --- |

iii)

võtab vastu ja näitab ära kõik proportsionaalsed ja vastavad meetmed ja poliitika, et võimalikku või tegelikku kahjulikku mõju inimõigustele, keskkonnale või heale valitsemistavale ennetada, leevendada või see lõpetada;

| iv) | koostab ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtete 17. põhimõtte alusel prioriseerimise strateegia juhuks, kui ta ei suuda kõigi võimalike või tegelike kahjulike mõjudega samal ajal toime tulla. Ettevõtja hindab inimõigustele, keskkonnale või heale valitsemistavale tekitatava võimaliku või tegeliku kahjuliku mõju raskusastet, tõenäosust ja kiireloomulisust, oma tegevuse iseloomu ja konteksti, riski ulatust ja -skaalat ja võimaliku kahju pöördumatust ning kasutab vajadusel sellega tegelemiseks prioriseerimise poliitikat. |
| --- | --- |

iv)

koostab ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtete 17. põhimõtte alusel prioriseerimise strateegia juhuks, kui ta ei suuda kõigi võimalike või tegelike kahjulike mõjudega samal ajal toime tulla. Ettevõtja hindab inimõigustele, keskkonnale või heale valitsemistavale tekitatava võimaliku või tegeliku kahjuliku mõju raskusastet, tõenäosust ja kiireloomulisust, oma tegevuse iseloomu ja konteksti, riski ulatust ja -skaalat ja võimaliku kahju pöördumatust ning kasutab vajadusel sellega tegelemiseks prioriseerimise poliitikat.

5.   Ettevõtja tagab, et ta äristrateegia ja poliitika on hoolsuskohustuse strateegiaga kooskõlas. Ettevõtja lisab oma hoolsuskohustuse strateegiasse sellega seoses selgitused.

6.   Ettevõtja tütarettevõtjate hoolsuskohustuse strateegia kehtestamise kohustus loetakse täidetuks, kui nende emaettevõtja lisab nad oma hoolsuskohustuse strateegiasse.

7.   Ettevõtjad teostavad väärtusahela hoolsuskohustust, mis on proportsionaalne ja vastavuses võimaliku või tegeliku kahjuliku mõju tõenäosuse ja tõsidusega ning nende konkreetsete oludega, eelkõige tegevusvaldkonna, väärtusahela suuruse ja pikkuse, ettevõtja suuruse, suutlikkuse, ressursside ning finantsvõimendusega.

8.   Ettevõtjad tagavad, et nende ärisuhted kehtestavad ja viivad ellu inimõiguste-, keskkonna- ja hea valitsemistava poliitikat, mis on kooskõlas nende hoolsuskohustuse strateegiaga, sealhulgas näiteks raamlepingute, lepingutingimuste, tegevusjuhendite vastuvõtmise või sertifitseeritud ja sõltumatute auditite kaudu. Ettevõtjad tagavad, et nende ostupoliitika ei põhjusta võimalikku või tegelikku kahjulikku mõju inimõigustele, keskkonnale või heale valitsemistavale ega aita selle põhjustamisele kaasa.

9.   Ettevõtjad kontrollivad korrapäraselt, kas alltöövõtjad ja tarnijad täidavad lõikes 8 sätestatud kohustusi.

Artikkel 5

Sidusrühmade kaasamine

1.   Liikmesriigid tagavad, et ettevõtjad peavad oma hoolsuskohustuse strateegia koostamisel ja rakendamisel sidusrühmadega heas usus tulemuslikke, sisulisi ja asjatundlikke arutelusid. Eelkõige tagavad liikmesriigid, et ametiühingutel (asjakohasel tasandil, sealhulgas valdkondlikul, riiklikul, Euroopa ja ülemaailmsel tasandil) ning töötajate esindajatel on õigus osaleda heas usus ettevõtja hoolsuskohustuse strateegia koostamises ja rakendamises. Ettevõtja võib pidada esmatähtsaks arutelusid kõige enam mõjutatud sidusrühmadega. Ettevõtjad peavad arutelusid ning kaasavad ametiühinguid ja töötajate esindajaid viisil, mis vastab nende suurusele ning tegevuse laadile ja kontekstile.

2.   Liikmesriigid tagavad, et sidusrühmadel on õigus nõuda ettevõtjalt, et nad arutaksid võimalikku või tegelikku kahjulikku mõju inimõigustele, keskkonnale või heale valitsemistavale, mis on nende jaoks oluline lõike 1 tähenduses.

3.   Ettevõtja tagab, et mõjutatud või potentsiaalselt mõjutatud sidusrühmi ei ohustataks lõikes 1 osutatud aruteludes osalemise tõttu.

4.   Ettevõtja teavitab töötajate esindajaid oma hoolsuskohustuse strateegiast ja selle rakendamisest, millesse nad saavad panustada vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiividele 2002/14/EÜ (10) ja 2009/38/EÜ (11) ning nõukogu direktiivile 2001/86/EÜ (12). Lisaks tuleb täielikult austada kollektiivläbirääkimiste õigust, mida on tunnustatud eelkõige ILO konventsioonides 87 ja 98, Euroopa Nõukogu Euroopa inimõiguste kaitse konventsioonis ja Euroopa sotsiaalhartas, samuti ILO ühinemisvabaduse komitee, konventsioonide ja soovituste kohaldamise eksperdikomisjoni (CEACR) ja Euroopa Nõukogu Euroopa sotsiaalõiguste komitee (ECSR) otsustes.

Artikkel 6

Hoolsuskohustuse strateegia avaldamine ja edastamine

1.   Liikmesriigid tagavad, võttes nõuetekohaselt arvesse ärisaladust, et ettevõtjad teevad oma ajakohastatud hoolsuskohustuse strateegia või artikli 4 lõikes 3 osutatud riskihinnangut sisaldava avalduse üldsusele tasuta kättesaadavaks, eelkõige ettevõtja veebisaidil.

2.   Ettevõtjad edastavad oma hoolsuskohustuse strateegia oma töötajate esindajatele, ametiühingutele, äripartneritele ning taotluse korral ühele artikli 12 kohaselt kindlaks määratud riiklikule pädevale asutusele.

Ettevõtjad edastavad taotluse korral asjakohase teabe oma hoolsuskohustuse strateegia kohta sidusrühmadele, keda see võib mõjutada, tehes seda sidusrühmade kontekstile sobival viisil, näiteks võttes arvesse sidusrühmade riigi ametlikku keelt.

3.   Liikmesriigid ja komisjon tagavad, et ettevõtjad laadivad oma hoolsuskohustuse strateegia või artikli 4 lõikes 3 osutatud riskihinnangut sisaldava avalduse üles Euroopa kesksele platvormile, mille üle teostavad järelevalvet riiklikud pädevad asutused. Selline platvorm võiks olla ühtne Euroopa juurdepääsupunkt, mida komisjon nimetas hiljuti kapitaliturgude liidu tegevuskavas (COM(2020)0590). Komisjon koostab standardvormi hoolsuskohustuse strateegiate üleslaadimiseks Euroopa kesksele platvormile.

Artikkel 7

Mittefinantsteabe ja mitmekesisust käsitleva teabe avalikustamine

Käesolev direktiiv ei piira direktiiviga 2013/34/EL teatud ettevõtjatele pandud kohustusi lisada oma tegevusaruandesse muud kui finantsteavet kajastav aruanne, mis sisaldab äriühingu järgitava poliitika kirjeldust seoses vähemalt keskkonna-, sotsiaal- ja töötajatega seotud küsimuste, inimõiguste austamise, korruptsiooni tõkestamise ja altkäemaksu küsimuste ning rakendatud hoolsuskohustusega.

Artikkel 8

Hoolsuskohustuse strateegia avaldamine ja edastamine

1.   Ettevõtjad hindavad oma hoolsuskohustuse strateegia ja selle rakendamise tõhusust ja asjakohasust vähemalt kord aastas ning vaatavad selle läbi alati, kui hindamise tulemusena peetakse vajalikuks seda muuta.

2.   Hoolsuskohustuse strateegia hindamisel ja läbivaatamisel peetakse arutelusid sidusrühmadega ning kaasatakse ametiühinguid ja töötajate esindajaid samamoodi nagu hoolsuskohustuse strateegia koostamisel vastavalt artiklile 4.

Artikkel 9

Kaebuste esitamise mehhanismid

1.   Ettevõtjad loovad kaebuste esitamise mehhanismi, mis on nii varajase hoiatamise mehhanism riskiteadlikkuse suurendamiseks kui ka vahendussüsteem, võimaldades kõigil sidusrühmadel väljendada muret seoses võimaliku või tegeliku kahjuliku mõjuga inimõigustele, keskkonnale või heale valitsemistavale. Liikmesriigid tagavad, et ettevõtjad saavad tagada sellise mehhanismi koostöös teiste ettevõtjate või organisatsioonidega, osaledes mitut sidusrühma hõlmavas kaebuste esitamise mehhanismis või ühinedes üldise raamlepinguga.

2.   Kaebuste esitamise mehhanismid peavad olema õiguspärased, juurdepääsetavad, prognoositavad, turvalised, õiglased, läbipaistvad, õigustega kooskõlas ja kohandatavad, nagu on sätestatud ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtete 31. põhimõtte kohtuväliste kaebuste esitamise mehhanismide tõhususe kriteeriumides ja ÜRO Lapse Õiguste Komitee üldkommentaaris nr 16. Sellised mehhanismid annavad võimaluse tõstatada mureküsimusi kas anonüümselt või konfidentsiaalselt, nagu on asjakohane vastavalt riigi õigusele.

3.   Kaebuste esitamise mehhanismiga tagatakse, et sidusrühmadele vastatakse õigeaegselt ja tõhusalt nii hoiatuste kui ka mureküsimuste korral.

4.   Ettevõtjad annavad teada, milliseid probleeme on kaebuste esitamise mehhanismide kaudu tõstatatud, ja annavad regulaarselt aru, kuidas nende juhtumite lahendamine edeneb. Kogu teave avaldatakse nii, et see ei ohusta sidusrühmade turvalisust, sealhulgas ei avalikustata nende isikut.

5.   Kaebuste esitamise mehhanismidel on õigus teha ettevõtjale ettepanekuid, mida võimaliku või tegeliku kahjuliku mõju korral ette võtta.

6.   Kaebuste esitamise mehhanismi väljatöötamisel võtavad ettevõtjad otsuseid tehes arvesse sidusrühmade seisukohti.

7.   Kaebuste esitamise mehhanismi kasutamine ei takista kaebuse esitajate juurdepääsu kohtumehhanismidele.

Artikkel 10

Kohtuvälised õiguskaitsevahendid

1.   Liikmesriigid tagavad, et kui ettevõtja tuvastab, et ta on kahju tekitanud või sellele kaasa aidanud, võtab ta meetmeid kahju heastamiseks või teeb selleks koostööd. Kui ettevõtja teeb kindlaks, et see on otseselt seotud kahjuliku mõjuga inimõigustele, keskkonnale või heale valitsemistavale, teeb ta heastamise käigus oma võimaluste piires koostööd.

2.   Heastamisettepaneku võib teha vahendamise tulemusena artiklis 9 sätestatud kaebuste esitamise mehhanismi kaudu.

3.   Heastamine määratakse kindlaks asjaomaste sidusrühmadega konsulteerides ja see võib olla: rahaline või mitterahaline hüvitis, tööle ennistamine, avalik vabandus, tagastamine, rehabiliteerimine või uurimisele kaasaaitamine.

4.   Ettevõtjad väldivad täiendava kahju tekitamist, tagades, et tekkinud kahju ei kordu.

5.   Liikmesriigid tagavad, et ettevõtja esitatud heastamisettepanek ei takista mõjutatud sidusrühmi algatamast tsiviilkohtumenetlust kooskõlas liikmesriigi õigusega. Eelkõige ei nõuta, et kuriteoohver taotleks enne kohtu poole pöördumist kohtuväliseid õiguskaitsevahendeid, samuti ei takista kaebuste esitamise mehhanismi kasutamine ohvril kohtu poole pöörduda. Kohtud võtavad kaebuste lahendamise mehhanismi otsuseid nõuetekohaselt arvesse, kuid need ei ole neile siduvad.

Artikkel 11

Valdkondlikud hoolsuskohustuse tegevuskavad

1.   Liikmesriigid võivad julgustada valdkondlike või valdkondadevaheliste hoolsuskohustuse tegevuskavade vastuvõtmist riigi või liidu tasandil, et koordineerida ettevõtjate hoolsuskohustuse strateegiaid.

Valdkondlikes või valdkonnaülestes hoolsuskohustuse tegevuskavades osalevad ettevõtjad ei ole käesolevas direktiivis sätestatud kohustustest vabastatud.

2.   Liikmesriigid tagavad, et asjaomastel sidusrühmadel, eelkõige ametiühingutel, töötajate esindajatel ja kodanikuühiskonna organisatsioonidel, on õigus osaleda valdkondlike hoolsuskohustuse tegevuskavade koostamises, ilma et see piiraks iga ettevõtja kohustust täita artiklis 5 sätestatud nõudeid.

3.   Valdkondlikud hoolsuskohustuse tegevuskavad võivad selle kohaldamisalasse kuuluvate ettevõtjate jaoks ette näha ühe ühise kaebuste esitamise mehhanismi. Kaebuste esitamise mehhanism peab olema kooskõlas käesoleva direktiivi artikliga 9.

4.   Valdkondlike kaebuste esitamise mehhanismide väljatöötamisel võetakse arvesse sidusrühmade seisukohti.

Artikkel 12

Järelevalve

1.   Iga liikmesriik määrab ühe või mitu pädevat asutust, kes vastutavad käesoleva direktiivi riigi õigusesse ülevõtmise järelevalve ja hoolsuskohustuse parimate tavade levitamise eest.

2.   Liikmesriigid tagavad, et lõike 1 kohaselt määratud riiklikud pädevad asutused on sõltumatud ning neil on oma ülesannete tõhusaks täitmiseks vajalikud töötajad, tehnilised ja rahalised vahendid, ruumid, infrastruktuur ja ekspertteadmised.

3.   Liikmesriigid teatavad komisjonile pädevate asutuste nimed ja aadressid ... [käesoleva direktiivi ülevõtmise kuupäev]. Liikmesriigid teatavad komisjonile nende nimede või aadresside igast muudatustest.

4.   Komisjon teeb pädevate asutuste nimekirja üldsusele kättesaadavaks, sealhulgas interneti vahendusel. Komisjon ajakohastab seda nimekirja.

Artikkel 13

Ettevõtjatega seotud uurimised

1.   Artiklis 14 osutatud liikmesriikide pädevatel asutustel on õigus viia läbi uurimisi tagamaks, et ettevõtjad täidavad käesolevas direktiivis sätestatud kohustusi, sealhulgas ka ettevõtjad, kes on teatanud, et nad ei ole kokku puutunud võimaliku või tegeliku kahjuliku mõjuga inimõigustele, keskkonnale või heale valitsemistavale. Pädevatel asutustel on õigus ettevõtjaid kontrollida ning küsitleda mõjutatud või potentsiaalselt mõjutatud sidusrühmi või nende esindajaid. Selline kontroll võib seisneda ettevõtja hoolsuskohustuse strateegia ja kaebuste esitamise mehhanismi toimimise uurimises ning kohapealses kontrollis.

Ettevõtjad annavad pädevatele asutustele uurimise hõlbustamiseks igakülgset abi.

2.   Lõikes 1 osutatud uurimine viiakse läbi kas riskipõhise lähenemisviisi abil või juhul, kui pädeval asutusel on teavet kahtluse kohta, et ettevõtja on käesolevas direktiivis sätestatud kohustusi rikkunud, sealhulgas mis tahes kolmanda isiku tõstatatud põhjendatud ja mõistlike kahtluste põhjal.

3.   Komisjon ja artiklis 12 osutatud liikmesriikide pädevad asutused muudavad lõikes 2 osutatud kaebuste esitamise kolmandate isikute jaoks lihtsamaks näiteks selliste meetmetega nagu ühtsed vormid kahtlustest teatamiseks. Komisjon ja pädevad asutused tagavad, et kaebuse esitajal on kooskõlas riigi seadustega õigus taotleda, et tema tõstatatud kahtlused jääksid konfidentsiaalseks või anonüümseks. Artiklis 12 osutatud liikmesriikide pädeva asutused tagavad, et seda vormi saab täita ka elektrooniliselt.

4.   Pädev asutus teavitab kaebuse esitajat mõistliku aja jooksul uurimise käigust ja tulemustest, eriti kui on vaja täiendavat uurimist või kooskõlastamist teise järelevalveasutusega.

5.   Kui lõike 1 kohaselt võetud meetmete tulemusel tuvastab pädev asutus käesoleva direktiivi rikkumise, annab ta asjaomasele ettevõtjale mõistliku aja parandusmeetmete võtmiseks, kui sellised meetmed on võimalikud.

6.   Liikmesriigid tagavad, et kui käesoleva direktiivi järgimata jätmine võib otseselt põhjustada korvamatut kahju, võidakse asjaomaselt ettevõtjalt nõuda ajutisi meetmeid või – kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega – ajutist tegevuse peatamist. Siseturul tegutsevate ettevõtjate puhul, kelle suhtes kohaldatakse kolmanda riigi õigust, võib tegevuse ajutine peatamine tähendada siseturul tegutsemise keeldu.

7.   Liikmesriigid näevad vastavalt artiklile 18 ette karistused ettevõtjatele, kes ei võta määratud aja jooksul parandusmeetmeid. Pädevatel riiklikel asutustel on õigus määrata haldustrahve.

8.   Liikmesriigid tagavad, et pädevad riigiasutused peavad lõikes 1 osutatud uurimiste kohta arvestust, märkides eelkõige nende laadi ja tulemuse ning andmed lõike 5 kohastest teadetest parandusmeetmete kohta. Pädevad asutused avaldavad igal aastal tegevusaruande kõige tõsisemate rikkumiste ja nende lahendamise kohta, võttes nõuetekohaselt arvesse ärisaladust.

Artikkel 14

Suunised

1.   Ettevõtjate jaoks selguse ja kindluse loomiseks ning nende tavade järjepidevuse tagamiseks avaldab komisjon, konsulteerides liikmesriikide ja OECDga ning Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti, Euroopa Keskkonnaameti ning Väikeste ja Keskmise Suurusega Ettevõtjate Rakendusametiga, ettevõtjatele üldised mittesiduvad suunised selle kohta, kuidas käesolevas direktiivis sätestatud hoolsuskohustusi kõige paremini täita. Need suunised annavad praktilisi juhiseid selle kohta, kuidas rakendada hoolsuskohustuste suhtes proportsionaalsust ja prioriseerimist, arvestades mõju, valdkonda ja geograafilist piirkonda ning olenevalt ettevõtja suurusest ja valdkonnast. Suunised tehakse kättesaadavaks hiljemalt ... [18 kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva].

2.   Komisjon võib koostöös liikmesriikide ja OECDga ning Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti, Euroopa Keskkonnaameti ning Väikeste ja Keskmise Suurusega Ettevõtjate Rakendusameti abiga koostada konkreetsed mittesiduvad suunised teatud sektorites tegutsevatele ettevõtjatele.

3.   Lõigetes 1 ja 2 osutatud mittesiduvate suuniste ettevalmistamisel võetakse nõuetekohaselt arvesse ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtteid, ILO kolmepoolset deklaratsiooni rahvusvaheliste äriühingute ja sotsiaalpoliitika põhimõtete kohta, OECD hoolsuskohustuse suuniseid vastutustundlike äritavade kohta, OECD suuniseid rahvusvahelistele äriühingutele, mineraalide vastutustundlikke tarneahelaid käsitlevaid OECD hoolsuskohustuse suuniseid, rõiva- ja jalatsitööstuse vastutustundlikke tarneahelaid käsitlevaid OECD hoolsuskohustuse suuniseid, OECD suuniseid institutsionaalsete investorite vastutustundlike äritavade kohta, OECD hoolsuskohustuse suuniseid vastutustundlike ärilaenude ja väärtpaberite emissiooni kohta ning OECD-FAO suuniseid vastutustundlike põllumajanduslike tarneahelate kohta, ÜRO Lapse Õiguste Komitee 2013. aasta üldist märkust nr 16 ettevõtlussektori mõju kohta laste õigustele ning UNICEFi lapse õiguste ja äritegevuse põhimõtteid. Komisjon kontrollib korrapäraselt, kas suunised on asjakohased, ja kohandab neid uute parimate tavadega.

4.   Komisjon ajakohastab riikide teabelehti regulaarselt ja teeb need üldsusele kättesaadavaks, et anda ajakohast teavet rahvusvaheliste konventsioonide ja lepingute kohta, mille iga liidu kaubanduspartner on ratifitseerinud. Komisjon kogub ja avaldab kaubandus- ja tolliandmeid tooraine päritolu ning vahe- ja lõpptoodete kohta, samuti avaldab ta teavet teatavate riikide, piirkondade, sektorite ja allsektorite ning toodetega seotud võimaliku või tegeliku kahjuliku mõju riski kohta inimõigustele, keskkonnale ja valitsemistavale.

Artikkel 15

Erimeetmed väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate toetamiseks

1.   Liikmesriigid tagavad, et on olemas spetsiaalne portaal väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele, kus nad võivad küsida juhiseid ning saada täiendavat tuge ja teavet selle kohta, kuidas oma hoolsuskohustust kõige paremini täita.

2.   Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad saavad rahalist toetust, et täita oma hoolsuskohustust liidu väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate toetamise programmide alusel.

Artikkel 16

Koostöö liidu tasandil

1.   Komisjon loob pädevate asutuste Euroopa hoolsuskohustuse võrgustiku, et tagada koos artiklis 12 osutatud riiklike pädevate asutustega reguleerimis-, uurimis- ja järelevalvetavade kooskõlastamine ja lähendamine, teabe jagamine ning riiklike pädevate asutuste tegevuse jälgimine.

Riikide pädevad asutused teevad käesolevas direktiivis sätestatud kohustuste täitmise tagamiseks koostööd.

2.   Komisjon, keda abistavad Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet, Euroopa Keskkonnaamet ning Väikeste ja Keskmise Suurusega Ettevõtjate Rakendusamet, avaldab siseriiklike pädevate asutuste jagatud teabe põhjal ning koostöös teiste avaliku sektori ekspertide ja sidusrühmadega iga-aastase hoolsuskohustuse tulemustabeli.

Artikkel 17

Delegeeritud volituste rakendamine

1.   Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.

2.   Artiklis 3 osutatud volitus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile viieks aastaks alates ... [käesoleva direktiivi jõustumise kuupäev].

3.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artiklis 3 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

4.   Enne delegeeritud õigusakti vastuvõtmist konsulteerib komisjon kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonivahelises parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega iga liikmesriigi määratud ekspertidega.

5.   Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

6.   Artikli 3 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kolme kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kolme kuu võrra.

Artikkel 18

Karistused

1.   Liikmesriigid näevad ette proportsionaalsed karistused, mida kohaldatakse käesoleva direktiivi kohaselt vastu võetud riiklike õigusnormide rikkumise eest, ning võtavad kõik vajalikud meetmed, et tagada nende karistuste rakendamine. Ettenähtud karistused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad ning võtma arvesse rikkumiste raskusastet ja seda, kas rikkumine on toimunud korduvalt või mitte.

2.   Riiklikud pädevad asutused võivad eelkõige määrata proportsionaalseid trahve, mis arvutatakse ettevõtja käibe alusel, välistada ajutiselt või määramata ajaks ettevõtja osalemise riigihangetes, jätta ettevõtja ilma riigiabist, riiklikest toetuskavadest, sealhulgas ekspordikrediidi agentuuridel põhinevatest kavadest ja laenudest, rakendada kaupade arestimist ja muid asjakohaseid halduskaristusi.

Artikkel 19

Tsiviilvastutus

1.   Asjaolu, et ettevõtja järgib hoolsuskohustust, ei vabasta teda vastutusest, mis võib tekkida tulenevalt riigi õigusest.

2.   Liikmesriigid tagavad, et neil kehtib vastutuskord, mille kohaselt võib ettevõtjaid kooskõlas riigi õigusega pidada vastutavaks võimaliku või tegeliku kahjuliku mõju eest inimõigustele, keskkonnale või heale valitsemistavale, mida nemad või nende kontrolli all olevad ettevõtjad on põhjustanud või millele on oma tegevuse või tegevusetusega kaasa aidanud, ning nõuda neilt sellise kahju heastamist.

3.   Liikmesriigid tagavad, et lõikes 2 osutatud vastutuskord on selline, et kui ettevõtja tõendab, et ta on käesoleva direktiivi kohaselt vajaliku hoolsusega teinud kõik, et kahju vältida, või et kahju oleks tekkinud isegi siis, kui oleks võetud kõik vajalikud meetmed, ei peeta teda selle kahju eest vastutavaks.

4.   Liikmesriigid tagavad, et tsiviilvastutuse nõuete esitamise aegumistähtaeg seoses kahjuga, mis tuleneb kahjulikust mõjust inimõigustele ja keskkonnale, on mõistlik.

Artikkel 20

Rahvusvaheline eraõigus

Liikmesriigid tagavad, et käesoleva direktiivi asjakohaseid sätteid loetakse imperatiivseteks säteteks kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 864/2007 (13) artikliga 16.

Artikkel 21

Ülevõtmine

1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid ... [24 kuu jooksul pärast käesoleva direktiivi jõustumist]. Nad teatavad nendest viivitamata komisjonile.

2.   Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametlikul avaldamisel nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

3.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas vastu võetavate põhiliste riiklike õigusnormide teksti.

Artikkel 22

Jõustumine

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas

---

(1)  ELT ...

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. oktoobri 2010. aasta määrus (EL) nr 995/2010, milles sätestatakse puitu ja puittooteid turule laskvate ettevõtjate kohustused (ELT L 295, 12.11.2010, lk 23).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. mai 2017. aasta määrus (EL) 2017/821, millega kehtestatakse konflikti- ja riskipiirkondadest pärit tina, tantaali, volframi ja nende maakide ning kulla liidu importijatele tarneahelaga seotud hoolsuskohustus (ELT L 130, 19.5.2017, lk 1).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2014. aasta direktiiv 2014/95/EL, millega muudetakse direktiivi 2013/34/EL seoses mitmekesisust käsitleva teabe ja muu kui finantsteabe avalikustamisega teatavate suurettevõtjate ja kontsernide poolt (ELT L 330, 15.11.2014, lk 1).

4

(*1)  Komisjon peaks tegema kindlaks suure riskiga majandussektorid, millel on märkimisväärne mõju inimõigustele, keskkonnale ja heale valitsemistavale, et kaasata neis sektorites tegutsevad väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad käesoleva direktiivi kohaldamisalasse. Komisjon peaks käesolevas direktiivis määratlema suure riskiga väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad. Selles määratluses tuleks arvesse võtta ettevõtja sektorit või tegevuse liiki.

*1

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuni 2020. aasta määrus (EL) 2020/852, millega kehtestatakse kestlike investeeringute hõlbustamise raamistik ja muudetakse määrust (EL) 2019/2088 (ELT L 198, 22.6.2020, lk 13).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/943, milles käsitletakse avalikustamata oskusteabe ja äriteabe (ärisaladuste) ebaseadusliku omandamise, kasutamise ja avalikustamise vastast kaitset (ELT L 157, 15.6.2016, lk 1).

6

(7)  https://www.un.org/esa/socdev/unpfii/documents/DRIPS_en.pdf

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2019. aasta direktiiv (EL) 2019/1937 liidu õiguse rikkumisest teavitavate isikute kaitse kohta (ELT L 305, 26.11.2019, lk 17).

8

(9)  ELT L 123, 12.5.2016, lk 1.

9

(10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2002. aasta direktiiv 2002/14/EÜ, millega kehtestatakse töötajate teavitamise ja nõustamise üldraamistik Euroopa Ühenduses (EÜT L 80, 23.3.2002, lk 29).

10

(11)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. mai 2009. aasta direktiiv 2009/38/EÜ Euroopa töönõukogu asutamise või töötajate teavitamise ja nendega konsulteerimise korra sisseseadmise kohta liikmesriigiülestes ettevõtetes või kontsernides (ELT L 122, 16.5.2009, lk 28).

11

(12)  8. oktoobri 2001. aasta direktiiv 2001/86/EÜ, millega täiendatakse Euroopa äriühingu põhikirja töötajate kaasamise suhtes (EÜT L 294, 10.11.2001, lk 22).

12

(13)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. juuli 2007. aasta määrus (EÜ) nr 864/2007 lepinguväliste võlasuhete suhtes kohaldatava õiguse kohta (Rooma II) (ELT L 199, 31.7.2007, lk 40).

13

---

| 24.11.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 474/41 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 474/41

---

P9_TA(2021)0074

Ehitustoodete määruse rakendamine

Euroopa Parlamendi 10. märtsi 2021. aasta resolutsioon määruse (EL) nr 305/2011 (millega sätestatakse ehitustoodete ühtlustatud turustustingimused) (ehitustoodete määrus) rakendamise kohta (2020/2028(INI))

(2021/C 474/03)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 114, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 114,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 305/2011, 9. märts 2011, millega sätestatakse ehitustoodete ühtlustatud turustustingimused (1) (ehitustoodete määrus), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 305/2011, 9. märts 2011, millega sätestatakse ehitustoodete ühtlustatud turustustingimused (1) (ehitustoodete määrus),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrust (EL) nr 1025/2012, mis käsitleb Euroopa standardimist ning millega muudetakse nõukogu direktiive 89/686/EMÜ ja 93/15/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 94/9/EÜ, 94/25/EÜ, 95/16/EÜ, 97/23/EÜ, 98/34/EÜ, 2004/22/EÜ, 2007/23/EÜ, 2009/23/EÜ ja 2009/105/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsus 87/95/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1673/2006/EÜ (2) (standardimismäärus), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrust (EL) nr 1025/2012, mis käsitleb Euroopa standardimist ning millega muudetakse nõukogu direktiive 89/686/EMÜ ja 93/15/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 94/9/EÜ, 94/25/EÜ, 95/16/EÜ, 97/23/EÜ, 98/34/EÜ, 2004/22/EÜ, 2007/23/EÜ, 2009/23/EÜ ja 2009/105/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsus 87/95/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1673/2006/EÜ (2) (standardimismäärus),

| — | võttes arvesse komisjoni 24. oktoobri 2019. aasta hinnangut Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 305/2011, 9. märts 2011, millega sätestatakse ehitustoodete ühtlustatud turustustingimused (SWD(2019)1770), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 24. oktoobri 2019. aasta hinnangut Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 305/2011, 9. märts 2011, millega sätestatakse ehitustoodete ühtlustatud turustustingimused (SWD(2019)1770),

| — | võttes arvesse komisjoni 24. oktoobri 2019. aasta aruannet Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 2011. aasta määruse (EL) nr 305/2011 (millega sätestatakse ehitustoodete ühtlustatud turustustingimused ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 89/106/EMÜ) artikli 31 lõikes 4 sätestatud ja artikli 34 lõike 2 kohaselt liidu rahastatavate ülesannete asjakohasuse hindamise tulemuste kohta (COM(2019)0800), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 24. oktoobri 2019. aasta aruannet Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 2011. aasta määruse (EL) nr 305/2011 (millega sätestatakse ehitustoodete ühtlustatud turustustingimused ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 89/106/EMÜ) artikli 31 lõikes 4 sätestatud ja artikli 34 lõike 2 kohaselt liidu rahastatavate ülesannete asjakohasuse hindamise tulemuste kohta (COM(2019)0800),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2019. aasta määrust (EL) 2019/1020 turujärelevalve ja toodete vastavuse kohta ning millega muudetakse direktiivi 2004/42/EÜ ja määruseid (EÜ) nr 765/2008 ja (EL) nr 305/2011 (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2019. aasta määrust (EL) 2019/1020 turujärelevalve ja toodete vastavuse kohta ning millega muudetakse direktiivi 2004/42/EÜ ja määruseid (EÜ) nr 765/2008 ja (EL) nr 305/2011 (3),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. juuli 2008. aasta määrust (EÜ) nr 765/2008, millega sätestatakse akrediteerimise ja turujärelevalve nõuded seoses toodete turustamisega ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EMÜ) nr 339/93 (4); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. juuli 2008. aasta määrust (EÜ) nr 765/2008, millega sätestatakse akrediteerimise ja turujärelevalve nõuded seoses toodete turustamisega ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EMÜ) nr 339/93 (4);

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. juuli 2008. aasta otsust nr 768/2008/EÜ, millega sätestatakse toodete turustamise ühine raamistik ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsus 93/465/EMÜ (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. juuli 2008. aasta otsust nr 768/2008/EÜ, millega sätestatakse toodete turustamise ühine raamistik ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsus 93/465/EMÜ (5),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2019/515, 19. märts 2019, mis käsitleb teises liikmesriigis seaduslikult turustatavate kaupade vastastikust tunnustamist ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 764/2008 (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2019/515, 19. märts 2019, mis käsitleb teises liikmesriigis seaduslikult turustatavate kaupade vastastikust tunnustamist ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 764/2008 (6),

| — | võttes arvesse oma 21. oktoobri 2010. aasta resolutsiooni Euroopa standardimise tuleviku kohta (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 21. oktoobri 2010. aasta resolutsiooni Euroopa standardimise tuleviku kohta (7),

| — | võttes arvesse komisjoni 30. novembri 2016. aasta teatist puhtast energiast kõikidele eurooplastele (COM(2016)0860), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 30. novembri 2016. aasta teatist puhtast energiast kõikidele eurooplastele (COM(2016)0860),

| — | võttes arvesse Euroopa rohelist kokkulepet (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa rohelist kokkulepet (COM(2019)0640),

| — | võttes arvesse komisjoni 11. märtsi 2020. aasta teatist „Uus ringmajanduse tegevuskava. Puhtama ja konkurentsivõimelisema Euroopa nimel“ (COM(2020)0098), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 11. märtsi 2020. aasta teatist „Uus ringmajanduse tegevuskava. Puhtama ja konkurentsivõimelisema Euroopa nimel“ (COM(2020)0098),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 54 ning esimeeste konverentsi 12. detsembri 2002. aasta otsuse (mis käsitleb algatusraportite koostamise loa andmise korda) artikli 1 punkti 1 alapunkti e ja 3. lisa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 54 ning esimeeste konverentsi 12. detsembri 2002. aasta otsuse (mis käsitleb algatusraportite koostamise loa andmise korda) artikli 1 punkti 1 alapunkti e ja 3. lisa,

| — | võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni raportit (A9-0012/2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni raportit (A9-0012/2021),

| A. | arvestades, et ehitussektor annab Euroopas otseselt tööd 18 miljonile inimesele ja selle arvele langeb 9 % SKTst (8); |
| --- | --- |

A.

arvestades, et ehitussektor annab Euroopas otseselt tööd 18 miljonile inimesele ja selle arvele langeb 9 % SKTst (8);

| B. | arvestades, et ehitustoodete määruse eesmärk on kõrvaldada tehnilised tõkked ehitustoodetega kauplemiselt, et edendada nende vaba liikumist siseturul, tagades samal ajal, et need tooted sobivad kavandatud kasutuseks ja vastavad toimivusdeklaratsioonile, võttes arvesse nende kasutamisega seotud tervise-, ohutus- ja keskkonnaaspekte, olenemata sellest, kus need on toodetud; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et ehitustoodete määruse eesmärk on kõrvaldada tehnilised tõkked ehitustoodetega kauplemiselt, et edendada nende vaba liikumist siseturul, tagades samal ajal, et need tooted sobivad kavandatud kasutuseks ja vastavad toimivusdeklaratsioonile, võttes arvesse nende kasutamisega seotud tervise-, ohutus- ja keskkonnaaspekte, olenemata sellest, kus need on toodetud;

| C. | arvestades, et Euroopa tehniliste normide ja standardimise süsteem on osutunud Euroopa konkurentsivõime ja innovatsiooni mõjuriks ning aidanud suurendada tarbijate ohutust ja vähendada õnnetuste arvu, muutes ELi standardid ülemaailmseks etaloniks; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Euroopa tehniliste normide ja standardimise süsteem on osutunud Euroopa konkurentsivõime ja innovatsiooni mõjuriks ning aidanud suurendada tarbijate ohutust ja vähendada õnnetuste arvu, muutes ELi standardid ülemaailmseks etaloniks;

| D. | arvestades, et ühtlustatud standardite aeglane vastuvõtmine ja osundamata jätmine on problemaatiline, kuna vastuvõtmise protsess ei pea sammu sektori arenguga, tekitades ettevõtete jaoks ebakindlust; arvestades, et ühtlustatud standardite puudumine ja olemasolevate standardite lünklikkus on põhjus, miks ehitustoodetele on kehtestatud täiendavaid riiklikke nõudeid, mis takistavad nende vaba liikumist ühtsel turul; arvestades, et need nõuded võivad kahjustada tarbijaid ja liikmesriike, kui nad täidavad oma kohustusi seoses struktuurse ohutuse, tervise, keskkonnakaitse, muude ehitusega seotud küsimuste ja tarbijakaitsega; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et ühtlustatud standardite aeglane vastuvõtmine ja osundamata jätmine on problemaatiline, kuna vastuvõtmise protsess ei pea sammu sektori arenguga, tekitades ettevõtete jaoks ebakindlust; arvestades, et ühtlustatud standardite puudumine ja olemasolevate standardite lünklikkus on põhjus, miks ehitustoodetele on kehtestatud täiendavaid riiklikke nõudeid, mis takistavad nende vaba liikumist ühtsel turul; arvestades, et need nõuded võivad kahjustada tarbijaid ja liikmesriike, kui nad täidavad oma kohustusi seoses struktuurse ohutuse, tervise, keskkonnakaitse, muude ehitusega seotud küsimuste ja tarbijakaitsega;

| E. | arvestades, et liikmesriikide kehtestatud ehitustööde eeskirjad tuleks kavandada ja ellu viia nii, et oleks tagatud töötajate ja tarbijate ohutus ning ei kahjustataks keskkonda, mis võib mõjutada ka ehitustoodetele esitatavaid nõudeid; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et liikmesriikide kehtestatud ehitustööde eeskirjad tuleks kavandada ja ellu viia nii, et oleks tagatud töötajate ja tarbijate ohutus ning ei kahjustataks keskkonda, mis võib mõjutada ka ehitustoodetele esitatavaid nõudeid;

| F. | arvestades, et ehitustoodete määruse nõuete täitmisega seotud kulud moodustavad 0,6 % kuni 1,1 % ehitussektori käibest, mida kannavad peamiselt tootjad, ja mis võib olla VKEde jaoks väga koormav; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et ehitustoodete määruse nõuete täitmisega seotud kulud moodustavad 0,6 % kuni 1,1 % ehitussektori käibest, mida kannavad peamiselt tootjad, ja mis võib olla VKEde jaoks väga koormav;

1.

kiidab heaks komisjoni hinnangu ehitustoodete määrusele ja ehitustoodete määruse käimasoleva läbivaatamise, millega püütakse leida lahendus ehitustoodete siseturu tõkete probleemile ning aidata saavutada Euroopa rohelise kokkuleppe ja eelkõige uue ringmajanduse tegevuskava eesmärgid, võttes arvesse tehnoloogia arengut ja innovatsiooni;

2.

osutab ehitustoodete määruse spetsiifilisele olemusele, mis erineb uue õigusliku raamistiku üldistest põhimõtetest, peamiselt seetõttu, et see ei ühtlusta ehitustoodete puhul mingeid konkreetseid nõudeid ega minimaalseid ohutustasemeid, vaid määratleb selle asemel üldise tehnilise keele, mis on ühine kõikide ehitustoodete määruse reguleerimisalasse kuuluvate ehitustoodete puhul, et mõõta ehitustoodete toimivust nende peamiste omaduste kaudu, mis on sätestatud ühtlustatud tehniliste kirjeldustega;

3.

rõhutab, et kehtiv ehitustoodete määrus tagab ehitustoodete vaba ringluse liidu piires, samas kui liikmesriigid säilitavad kontrolli ehitustöid puudutavate eeskirjade üle; märgib sellega seoses, et liikmesriikide eeskirjade kohaselt tuleb ehitised konstrueerida ja ehitada inimesi, koduloomi ja vara ohustamata ning keskkonda kahjustamata; juhib tähelepanu sellele, et liikmesriikide tasemel kehtestatud ehituseeskirju mõjutab üldiselt ehituses kasutatavate ehitustoodete toimivus;

Ühtne tehniline keel, sealhulgas standardid

Ühtne tehniline keel, sealhulgas standardid

| 4. | märgib, et ehitustoodete määrusega kasutusele võetud ühtne tehniline keel on määratletud ühtlustatud Euroopa standarditega ning toodete puhul, mis kas ei ole üldse või täielikult ühtlustatud standarditega kaetud Euroopa hindamisdokumentidega, et võtta arvesse liikmesriikide toimivusnõudeid; tunnustab Euroopa Standardikomitee (CEN) ja Euroopa Elektrotehnika Standardikomitee (CENELEC) kui pädevate asutuste tähtsat rolli ühtlustatud standardite arendamisel, samas kui Euroopa Tehniliste Hindamisasutuste Organisatsioon (EOTA) ja tehnilise hindamise asutused (TAB) peaksid jääma vastutavaks Euroopa hindamisdokumentide ettevalmistamise eest; |
| --- | --- |

4.

märgib, et ehitustoodete määrusega kasutusele võetud ühtne tehniline keel on määratletud ühtlustatud Euroopa standarditega ning toodete puhul, mis kas ei ole üldse või täielikult ühtlustatud standarditega kaetud Euroopa hindamisdokumentidega, et võtta arvesse liikmesriikide toimivusnõudeid; tunnustab Euroopa Standardikomitee (CEN) ja Euroopa Elektrotehnika Standardikomitee (CENELEC) kui pädevate asutuste tähtsat rolli ühtlustatud standardite arendamisel, samas kui Euroopa Tehniliste Hindamisasutuste Organisatsioon (EOTA) ja tehnilise hindamise asutused (TAB) peaksid jääma vastutavaks Euroopa hindamisdokumentide ettevalmistamise eest;

| 5. | juhib tähelepanu sellele, et erinevalt muudest uue õigusraamistiku õigusaktidest on ehitustoodete määruse raames ühtlustatud standardite kasutamine kohustuslik, mis nõuab tulemuslikku vastuvõtmise süsteemi, et vastata tööstuse vajadustele, pidada sammu tehnoloogia arenguga, tagada õiguslik selgus ja vastata liikmesriikide regulatiivsetele vajadustele; kutsub sel eesmärgil komisjoni üles tagama tööstuse ja asjaomaste sidusrühmade aktiivse kaasamise, et tagada, et uued standardid oleksid võimalikult asjakohased; märgib, kui oluline on liikmesriikide aktiivne osalemine standardimisprotsessis; |
| --- | --- |

5.

juhib tähelepanu sellele, et erinevalt muudest uue õigusraamistiku õigusaktidest on ehitustoodete määruse raames ühtlustatud standardite kasutamine kohustuslik, mis nõuab tulemuslikku vastuvõtmise süsteemi, et vastata tööstuse vajadustele, pidada sammu tehnoloogia arenguga, tagada õiguslik selgus ja vastata liikmesriikide regulatiivsetele vajadustele; kutsub sel eesmärgil komisjoni üles tagama tööstuse ja asjaomaste sidusrühmade aktiivse kaasamise, et tagada, et uued standardid oleksid võimalikult asjakohased; märgib, kui oluline on liikmesriikide aktiivne osalemine standardimisprotsessis;

| 6. | on mures selle pärast, et 444st olemasolevast ühtlustatud ehitustoodete standardist on pärast ehitustoodete määruse vastuvõtmist avaldatud ainult 12 uut standardit; on veendunud, et kõige suuremad ehitustoodete määruse rakendamisega seotud probleemid on standardite arendamiseks ja osundamiseks kuluv aeg ning mahajäämus olemasolevate standardite (ehitustoodete määrusega seotud õigustik) läbivaatamisel ja ajakohastamisel, kehtiva õigusraamistiku vähene õiguskindlus, hetkel protsessis osalevate kõikide partnerite vaheline puudulik konstruktiivne dialoog ning komisjoni selge ja pragmaatilise juhendi puudumine; |
| --- | --- |

6.

on mures selle pärast, et 444st olemasolevast ühtlustatud ehitustoodete standardist on pärast ehitustoodete määruse vastuvõtmist avaldatud ainult 12 uut standardit; on veendunud, et kõige suuremad ehitustoodete määruse rakendamisega seotud probleemid on standardite arendamiseks ja osundamiseks kuluv aeg ning mahajäämus olemasolevate standardite (ehitustoodete määrusega seotud õigustik) läbivaatamisel ja ajakohastamisel, kehtiva õigusraamistiku vähene õiguskindlus, hetkel protsessis osalevate kõikide partnerite vaheline puudulik konstruktiivne dialoog ning komisjoni selge ja pragmaatilise juhendi puudumine;

| 7. | juhib tähelepanu, et märkimisväärne arv standardeid ei hõlma täielikult kõiki põhinõudeid, mis on vajalikud ehistoodete kasutamiseks ehitustöödel; on mures, et puudulik ühtlustamisega on osaliselt kaasnenud täiendavad riiklikud nõuded ja ehitustoodete kohustuslikud riiklikud märgised, mis loovad põhjendamatuid tõkkeid, killustavad ja nõrgestavad siseturgu ning tekitavad õiguslikku ebakindlust ettevõtjatele, ehitajatele, töövõtjatele, planeerijatele ja arhitektidele, mistõttu ehitustöödega võivad kaasneda ohutusriskid; |
| --- | --- |

7.

juhib tähelepanu, et märkimisväärne arv standardeid ei hõlma täielikult kõiki põhinõudeid, mis on vajalikud ehistoodete kasutamiseks ehitustöödel; on mures, et puudulik ühtlustamisega on osaliselt kaasnenud täiendavad riiklikud nõuded ja ehitustoodete kohustuslikud riiklikud märgised, mis loovad põhjendamatuid tõkkeid, killustavad ja nõrgestavad siseturgu ning tekitavad õiguslikku ebakindlust ettevõtjatele, ehitajatele, töövõtjatele, planeerijatele ja arhitektidele, mistõttu ehitustöödega võivad kaasneda ohutusriskid;

| 8. | nõuab tungivalt, et komisjon leiaks kiire ja toimiva lahenduse standardimisprotsesside parandamiseks ja standarditele viitamisel tekkinud mahajäämuse kõrvaldamiseks; toetab selles suhtes meetmete kombinatsiooni, mis hõlmaks lühiajalisi meetmeid mahajäämuse ja regulatiivsete puuduste vähendamiseks ning pikaajalisi meetmeid ühtse tehnilise keele ning eelistatult põhjalike ühtlustatud standardite kindlaksmääramise protsessi täiustamiseks; |
| --- | --- |

8.

nõuab tungivalt, et komisjon leiaks kiire ja toimiva lahenduse standardimisprotsesside parandamiseks ja standarditele viitamisel tekkinud mahajäämuse kõrvaldamiseks; toetab selles suhtes meetmete kombinatsiooni, mis hõlmaks lühiajalisi meetmeid mahajäämuse ja regulatiivsete puuduste vähendamiseks ning pikaajalisi meetmeid ühtse tehnilise keele ning eelistatult põhjalike ühtlustatud standardite kindlaksmääramise protsessi täiustamiseks;

| 9. | osutab tõsiasjale, et ühtlustatud standardite väljatöötamisel tekkinud probleemidega tuleb tegeleda kõigis ettevalmistusprotsessi etappides; kutsub komisjoni üles ettevalmistavas etapis kooskõlas standardimismäärusega tihedalt konsulteerima kõigi asjaomaste sidusrühmadega ning rõhutab, kui oluline on toimivate lahenduste leidmiseks kõigi asjaosaliste tasakaalustatud esindatus ning nende läbipaistvus ja avatus; rõhutab, kui oluline on tagada komisjoni standardimistaotluste kõrge kvaliteet ning anda selgeid ja pragmaatilisi suunised; peale selle julgustab komisjoni töötama standardimisasutuste jaoks välja põhjalikud ja horisontaalsed suunised, milles esitatakse iga taotletud standardi struktuur ja nõuded; soovitab kindlaks määrata selged ajalised raamid, milles komisjon ettevalmistatud standardeid hindab, ja kõigile osalistele selged tähtajad, et tagada edasine läbivaatamine, kui leitakse, et standardimisnõudest või ehitustoodete määrusest ei ole kinni peetud; peab oluliseks määratleda standardite reguleerimisala täpsemalt, et tootjatel oleksid selged suunised, mille põhjal deklareerida, et nende tooted jäävad reguleerimisala piiresse; |
| --- | --- |

9.

osutab tõsiasjale, et ühtlustatud standardite väljatöötamisel tekkinud probleemidega tuleb tegeleda kõigis ettevalmistusprotsessi etappides; kutsub komisjoni üles ettevalmistavas etapis kooskõlas standardimismäärusega tihedalt konsulteerima kõigi asjaomaste sidusrühmadega ning rõhutab, kui oluline on toimivate lahenduste leidmiseks kõigi asjaosaliste tasakaalustatud esindatus ning nende läbipaistvus ja avatus; rõhutab, kui oluline on tagada komisjoni standardimistaotluste kõrge kvaliteet ning anda selgeid ja pragmaatilisi suunised; peale selle julgustab komisjoni töötama standardimisasutuste jaoks välja põhjalikud ja horisontaalsed suunised, milles esitatakse iga taotletud standardi struktuur ja nõuded; soovitab kindlaks määrata selged ajalised raamid, milles komisjon ettevalmistatud standardeid hindab, ja kõigile osalistele selged tähtajad, et tagada edasine läbivaatamine, kui leitakse, et standardimisnõudest või ehitustoodete määrusest ei ole kinni peetud; peab oluliseks määratleda standardite reguleerimisala täpsemalt, et tootjatel oleksid selged suunised, mille põhjal deklareerida, et nende tooted jäävad reguleerimisala piiresse;

| 10. | on veendunud, et kuna standardid on ehitustoodete määruses kohustuslikud ja neid peetakse liidu õigusaktide osaks, peaksid väljaantud ühtlustatud standardite tekstid olema saadaval kõigis liidu keeltes; rõhutab vajadust tagada lisatasuta kvaliteetsete tõlgete kättesaadavus ja kaasata tõlkimise protsessi suuremal määral riikide standardiasutused; kutsub komisjoni üles jätkuvalt toetama ja lihtsustama rahalisi kokkuleppeid ühtlustatud standardite tõlkimiseks; |
| --- | --- |

10.

on veendunud, et kuna standardid on ehitustoodete määruses kohustuslikud ja neid peetakse liidu õigusaktide osaks, peaksid väljaantud ühtlustatud standardite tekstid olema saadaval kõigis liidu keeltes; rõhutab vajadust tagada lisatasuta kvaliteetsete tõlgete kättesaadavus ja kaasata tõlkimise protsessi suuremal määral riikide standardiasutused; kutsub komisjoni üles jätkuvalt toetama ja lihtsustama rahalisi kokkuleppeid ühtlustatud standardite tõlkimiseks;

| 11. | tunneb muret asjaolu pärast, et kui toodete jaoks, mis ei ole või ei ole täielikult ühtlustatud standarditega hõlmatud, sisaldas ehitustoodete määrus alternatiivset võimalust, et lubada innovaatilistel toodetel turule siseneda, siis suurem enamus Euroopa hindamisdokumentidest ei ole seotud innovaatiliste toodetega; |
| --- | --- |

11.

tunneb muret asjaolu pärast, et kui toodete jaoks, mis ei ole või ei ole täielikult ühtlustatud standarditega hõlmatud, sisaldas ehitustoodete määrus alternatiivset võimalust, et lubada innovaatilistel toodetel turule siseneda, siis suurem enamus Euroopa hindamisdokumentidest ei ole seotud innovaatiliste toodetega;

| 12. | leiab, et standardimissüsteemi praegune puudulik toimimine on üks tegur, mille tõttu on suurenemas Euroopa Tehniliste Hindamisasutuste Organisatsiooni (EOTA) kasutamine standardimise alternatiivina; |
| --- | --- |

12.

leiab, et standardimissüsteemi praegune puudulik toimimine on üks tegur, mille tõttu on suurenemas Euroopa Tehniliste Hindamisasutuste Organisatsiooni (EOTA) kasutamine standardimise alternatiivina;

| 13. | juhib tähelepanu sellele, et EOTA kasutamine on pikaldane ja kulukas, seega ei ole see VKE-sõbralik ja on enamasti taskukohane vaid suurtele turuosalistele; rõhutab, et hoolimata standardimisprotsessi üldise parandamise vajadusest võib praegune Euroopa hindamisdokumentide väljatöötamise menetlus olla kasulik lisavõimalus, et ergutada uuenduslike toodete väljatöötamist ja VKEde osalemist, kuid see peab samuti vastama tootjate eesmärgile viia uuenduslikud tooted turule võimalikult kiiresti, järgides samal ajal liidu tootenõudeid, ning seda ei tohiks pidada standardimissüsteemi püsivaks alternatiiviks; |
| --- | --- |

13.

juhib tähelepanu sellele, et EOTA kasutamine on pikaldane ja kulukas, seega ei ole see VKE-sõbralik ja on enamasti taskukohane vaid suurtele turuosalistele; rõhutab, et hoolimata standardimisprotsessi üldise parandamise vajadusest võib praegune Euroopa hindamisdokumentide väljatöötamise menetlus olla kasulik lisavõimalus, et ergutada uuenduslike toodete väljatöötamist ja VKEde osalemist, kuid see peab samuti vastama tootjate eesmärgile viia uuenduslikud tooted turule võimalikult kiiresti, järgides samal ajal liidu tootenõudeid, ning seda ei tohiks pidada standardimissüsteemi püsivaks alternatiiviks;

| 14. | rõhutab, et ringmajanduse edendamisel võib olla abiks ühtne tehniline keel, kuna see võimaldab tootjatel deklareerida toodete toimivust ühtsel viisil; on arvamusel, et suuremat tähelepanu tuleks pöörata standarditele, mis võivad aidata edendada ringmajandust Euroopas; |
| --- | --- |

14.

rõhutab, et ringmajanduse edendamisel võib olla abiks ühtne tehniline keel, kuna see võimaldab tootjatel deklareerida toodete toimivust ühtsel viisil; on arvamusel, et suuremat tähelepanu tuleks pöörata standarditele, mis võivad aidata edendada ringmajandust Euroopas;

CE-märgis ja toimivusdeklaratsioon

CE-märgis ja toimivusdeklaratsioon

| 15. | märgib, et CE-märgis on vahend, mis võimaldab ühes liikmesriigis seaduslikult turule viidud ehitustooteid turustada mis tahes teise liikmesriigi territooriumil; tunneb siiski muret, et kuna ehitustoodete määruse kohane CE-märgis erineb uue õigusraamistiku teistest õigusaktidest, sest viitab vaid toote toimivusele, mitte ei näita vastavust konkreetsetele tootenõuetele, selline erinevus uue õigusraamistiku teistest õigusaktidest võib tekitada CE-märgise suhtes segadust ja vähendada selle väärtust; juhib sellega seoses tähelepanu, et CE-märgise ja toimivuse deklaratsiooni puhul nõutav teave kattub; on seisukohal, et selline topeltteabe esitamine tekitab ettevõtetele tarbetut lisakoormust ja kulu ning sellega tuleks tegeleda, kasutades muuhulgas suuremas ulatuses digilahendusi; |
| --- | --- |

15.

märgib, et CE-märgis on vahend, mis võimaldab ühes liikmesriigis seaduslikult turule viidud ehitustooteid turustada mis tahes teise liikmesriigi territooriumil; tunneb siiski muret, et kuna ehitustoodete määruse kohane CE-märgis erineb uue õigusraamistiku teistest õigusaktidest, sest viitab vaid toote toimivusele, mitte ei näita vastavust konkreetsetele tootenõuetele, selline erinevus uue õigusraamistiku teistest õigusaktidest võib tekitada CE-märgise suhtes segadust ja vähendada selle väärtust; juhib sellega seoses tähelepanu, et CE-märgise ja toimivuse deklaratsiooni puhul nõutav teave kattub; on seisukohal, et selline topeltteabe esitamine tekitab ettevõtetele tarbetut lisakoormust ja kulu ning sellega tuleks tegeleda, kasutades muuhulgas suuremas ulatuses digilahendusi;

| 16. | peab kahetsusväärseks, et ehitustoodete määruse kohast CE-märgist mõistetakse valesti kvaliteedimärgisena ja et see ei näita, kas ehitustoode on ohutu või kas seda saab ehitustöödel kasutada; usub, et on vaja lisalahendusi, et anda lõppkasutajatele täpne ja selge teave CE-märgise kohta seoses ehitustoodete ohutuse ning nende vastavusega ehitusohutuse ja ehitustööde riiklikele nõuetele; |
| --- | --- |

16.

peab kahetsusväärseks, et ehitustoodete määruse kohast CE-märgist mõistetakse valesti kvaliteedimärgisena ja et see ei näita, kas ehitustoode on ohutu või kas seda saab ehitustöödel kasutada; usub, et on vaja lisalahendusi, et anda lõppkasutajatele täpne ja selge teave CE-märgise kohta seoses ehitustoodete ohutuse ning nende vastavusega ehitusohutuse ja ehitustööde riiklikele nõuetele;

| 17. | kutsub komisjoni üles kaaluma ja põhjalikult hindama võimalust ehitustoodete määrust järk-järgult täiustada, lisades sellesse täiendavad teavitamiskohustused ja toote toimivuse nõuded seoses tervise-, ohutus- ja keskkonnaaspektidega pärast mõjuhinnangut ning liidu ja liikmesriikide regulatiivsete vajaduste hindamist tootekategooriate kaupa; kutsub lisaks komisjoni üles hindama, milline lähenemisviis oleks ehitustoodete määruse puhul tulemuslik; |
| --- | --- |

17.

kutsub komisjoni üles kaaluma ja põhjalikult hindama võimalust ehitustoodete määrust järk-järgult täiustada, lisades sellesse täiendavad teavitamiskohustused ja toote toimivuse nõuded seoses tervise-, ohutus- ja keskkonnaaspektidega pärast mõjuhinnangut ning liidu ja liikmesriikide regulatiivsete vajaduste hindamist tootekategooriate kaupa; kutsub lisaks komisjoni üles hindama, milline lähenemisviis oleks ehitustoodete määruse puhul tulemuslik;

| 18. | võtab teadmiseks puuduliku digitaliseerimise taseme ehitussektoris ja rõhutab, kui oluline on täielikult kasutada digitehnoloogia võimalusi, et anda ettevõtjatele ja lõppkasutajatele selget, läbipaistvat ja usaldusväärset infot, lahendada teabele esitatavate nõuete kattuvuse probleem ning võimaldada turujärelevalveasutustel tõhusamalt tegutseda; kutsub komisjoni üles hindama selliste tehnoloogiate kasutamisest saadavat kasu ja töötama välja lahendused, et olemasolevaid andmeid, mida saab kasutada eri infosüsteemides, arukalt integreerida; |
| --- | --- |

18.

võtab teadmiseks puuduliku digitaliseerimise taseme ehitussektoris ja rõhutab, kui oluline on täielikult kasutada digitehnoloogia võimalusi, et anda ettevõtjatele ja lõppkasutajatele selget, läbipaistvat ja usaldusväärset infot, lahendada teabele esitatavate nõuete kattuvuse probleem ning võimaldada turujärelevalveasutustel tõhusamalt tegutseda; kutsub komisjoni üles hindama selliste tehnoloogiate kasutamisest saadavat kasu ja töötama välja lahendused, et olemasolevaid andmeid, mida saab kasutada eri infosüsteemides, arukalt integreerida;

| 19. | usub, et digilahendused võivad suurendada ehitustoodete turu läbipaistvust ja tagada toimivusdeklaratsioonis esitatud teabe täpsuse ja usaldusväärsuse ning hõlbustada ehitustoodete võrreldavust deklareeritud toimivuse, sealhulgas ohutuse ja keskkonnatoime alusel, võimaldades seega ettevõtjatel ja lõppkasutajatel saada kasu tootjate esitatud teabest, ning hinnata ja võrrelda kiiresti ehitustöödele esitatavaid nõudeid toimivusdeklaratsioonis esitatud teabega; |
| --- | --- |

19.

usub, et digilahendused võivad suurendada ehitustoodete turu läbipaistvust ja tagada toimivusdeklaratsioonis esitatud teabe täpsuse ja usaldusväärsuse ning hõlbustada ehitustoodete võrreldavust deklareeritud toimivuse, sealhulgas ohutuse ja keskkonnatoime alusel, võimaldades seega ettevõtjatel ja lõppkasutajatel saada kasu tootjate esitatud teabest, ning hinnata ja võrrelda kiiresti ehitustöödele esitatavaid nõudeid toimivusdeklaratsioonis esitatud teabega;

| 20. | rõhutab vajadust suurendada ettevõtjate, eriti VKEde ja mikroettevõtjate teadlikkust CE-märgisest ja toimivusdeklaratsioonist, sealhulgas ühtse digivärava kaudu; usub, et selline lähenemisviis suurendaks usaldust liidu tasandi ühtlustamise ja ühtlustatud standardite kvaliteedi vastu ning aitaks vähendada ühtse turu killustatust; rõhutab riiklike ehitustoodete kontaktpunktide olulist rolli ettevõtjate teavitamisel ehitustoodete määruse kohaldamisest ja usaldusväärse teabe andmisel liikmesriigi territooriumil kehtivate sätete kohta, mis käsitlevad ehitustöödele esitatavaid nõudeid, mida kohaldatakse iga ehitustoote kavandatud kasutuse suhtes; soovitab teha täiendavaid jõupingutusi, et suurendada teadlikkust nende kontaktpunktide olemasolust, sest 2018. aastal oli neist teadlik vaid 57 % sidusrühmadest; |
| --- | --- |

20.

rõhutab vajadust suurendada ettevõtjate, eriti VKEde ja mikroettevõtjate teadlikkust CE-märgisest ja toimivusdeklaratsioonist, sealhulgas ühtse digivärava kaudu; usub, et selline lähenemisviis suurendaks usaldust liidu tasandi ühtlustamise ja ühtlustatud standardite kvaliteedi vastu ning aitaks vähendada ühtse turu killustatust; rõhutab riiklike ehitustoodete kontaktpunktide olulist rolli ettevõtjate teavitamisel ehitustoodete määruse kohaldamisest ja usaldusväärse teabe andmisel liikmesriigi territooriumil kehtivate sätete kohta, mis käsitlevad ehitustöödele esitatavaid nõudeid, mida kohaldatakse iga ehitustoote kavandatud kasutuse suhtes; soovitab teha täiendavaid jõupingutusi, et suurendada teadlikkust nende kontaktpunktide olemasolust, sest 2018. aastal oli neist teadlik vaid 57 % sidusrühmadest;

Turujärelevalve

Turujärelevalve

| 21. | tunneb muret selle pärast, et tööstus peab ehitustoodete turujärelevalvet puudulikuks ja tulemusetuks; rõhutab, et taoline olukord kahjustab nende ettevõtjate olukorda, kes õigusakte täidavad, ja tuleb kasuks petturitest kauplejatele, kes neid ei täida; juhib tähelepanu sellele, et nõrga ja järjekindlusetu turujärelevalve tulemusel võib suureneda nende toodete hulk, mis ei vasta oma deklareeritud toimivusele, ja see võib lõpptarbijad ohtu seada; |
| --- | --- |

21.

tunneb muret selle pärast, et tööstus peab ehitustoodete turujärelevalvet puudulikuks ja tulemusetuks; rõhutab, et taoline olukord kahjustab nende ettevõtjate olukorda, kes õigusakte täidavad, ja tuleb kasuks petturitest kauplejatele, kes neid ei täida; juhib tähelepanu sellele, et nõrga ja järjekindlusetu turujärelevalve tulemusel võib suureneda nende toodete hulk, mis ei vasta oma deklareeritud toimivusele, ja see võib lõpptarbijad ohtu seada;

| 22. | kutsub liikmesriike üles täielikult rakendama määrust (EL) 2019/1020, mille eesmärk on tugevdada nende toodete turujärelevalvet, mis on hõlmatud liidu ühtlustatud õigusaktidega, sealhulgas ehitustoodete määrusega; rõhutab, et riiklikud turujärelevalveasutused peavad uusi eeskirju jõustama sidusalt, ühtlustatult ja ühetaoliselt ning sellega seoses on vaja tugevdada piiriülest koostööd, et tagada ehitussektoris võrdsed võimalused ja liidu turul aus konkurents; |
| --- | --- |

22.

kutsub liikmesriike üles täielikult rakendama määrust (EL) 2019/1020, mille eesmärk on tugevdada nende toodete turujärelevalvet, mis on hõlmatud liidu ühtlustatud õigusaktidega, sealhulgas ehitustoodete määrusega; rõhutab, et riiklikud turujärelevalveasutused peavad uusi eeskirju jõustama sidusalt, ühtlustatult ja ühetaoliselt ning sellega seoses on vaja tugevdada piiriülest koostööd, et tagada ehitussektoris võrdsed võimalused ja liidu turul aus konkurents;

| 23. | tuletab meelde, et määruse (EL) 2019/1020 kohaselt peavad liikmesriigid eraldama turujärelevalveasutustele vajalikud rahalised, inim- ja tehnilised ressursid, sealhulgas tagama, et neil on piisav oskusteave ja pädevus; innustab liikmesriike tõhustama oma turujärelevalveasutuste koostööd, sealhulgas piiriülesel tasandil, ning parandama kontrollide arvu, tõhusust ja mõjusust, et oleks võimalik tuvastada ehitustooted, mis ei vasta deklareeritud toimivusele, ja takistada nende ringlust ühtsel turul; |
| --- | --- |

23.

tuletab meelde, et määruse (EL) 2019/1020 kohaselt peavad liikmesriigid eraldama turujärelevalveasutustele vajalikud rahalised, inim- ja tehnilised ressursid, sealhulgas tagama, et neil on piisav oskusteave ja pädevus; innustab liikmesriike tõhustama oma turujärelevalveasutuste koostööd, sealhulgas piiriülesel tasandil, ning parandama kontrollide arvu, tõhusust ja mõjusust, et oleks võimalik tuvastada ehitustooted, mis ei vasta deklareeritud toimivusele, ja takistada nende ringlust ühtsel turul;

| 24. | kutsub komisjoni üles võtma vastavalt määrusele (EL) 2019/1020 kiiresti vastu rakendusaktid, et turujärelevalveasutuste tegevust veelgi ühtlustada, määratledes ühtsed kontrollitingimused, kontrolli sageduse ja teatavate toodete või tootekategooriate puhul kontrollitavate tootenäidiste hulga kriteeriumid, ning sätestades ühtlustatud toodete kontrollimise võrdlusalused ja meetodid, võttes seejuures nõuetekohaselt arvesse asjakohaste sektorite eripära, sealhulgas ehitustoodete puhul, ning muudetud ehitustoodete määruse mõju; märgib liidu toodete nõuetele vastavuse võrgustiku ja halduskoostöö rühmade olulist rolli liikmesriikide jõustamisasutuste ja komisjoni vahelise struktureeritud koordineerimise ja koostöö tagamisel ning turujärelevalve tavade ühtlustamisel, et muuta need tõhusamaks; |
| --- | --- |

24.

kutsub komisjoni üles võtma vastavalt määrusele (EL) 2019/1020 kiiresti vastu rakendusaktid, et turujärelevalveasutuste tegevust veelgi ühtlustada, määratledes ühtsed kontrollitingimused, kontrolli sageduse ja teatavate toodete või tootekategooriate puhul kontrollitavate tootenäidiste hulga kriteeriumid, ning sätestades ühtlustatud toodete kontrollimise võrdlusalused ja meetodid, võttes seejuures nõuetekohaselt arvesse asjakohaste sektorite eripära, sealhulgas ehitustoodete puhul, ning muudetud ehitustoodete määruse mõju; märgib liidu toodete nõuetele vastavuse võrgustiku ja halduskoostöö rühmade olulist rolli liikmesriikide jõustamisasutuste ja komisjoni vahelise struktureeritud koordineerimise ja koostöö tagamisel ning turujärelevalve tavade ühtlustamisel, et muuta need tõhusamaks;

| 25. | peab hädavajalikuks, et ehitustoodete eest vastutavad riiklikud turujärelevalveasutused teeksid tihedat koostööd riiklike ehituskontrolliasutustega, et tagada nüansseeritum lähenemine, kui hinnatakse ehitustöödel kasutatavate ehitustoodete vastavust deklareeritud toimivusele või kavandatud kasutusotstarbele ning tagada nende vastavus ehituseeskirjadele, garanteerides sellega ehitustooteid kasutavate töötajate ja tarbijate tervise ja ohutuse; |
| --- | --- |

25.

peab hädavajalikuks, et ehitustoodete eest vastutavad riiklikud turujärelevalveasutused teeksid tihedat koostööd riiklike ehituskontrolliasutustega, et tagada nüansseeritum lähenemine, kui hinnatakse ehitustöödel kasutatavate ehitustoodete vastavust deklareeritud toimivusele või kavandatud kasutusotstarbele ning tagada nende vastavus ehituseeskirjadele, garanteerides sellega ehitustooteid kasutavate töötajate ja tarbijate tervise ja ohutuse;

| 26. | rõhutab, et liikmesriigid peaksid kohustuma kehtestama riiklikud sätted ehitustööde, sealhulgas nõuete kohta, mis on seotud hoonete ohutusega ehitiste ehitamisel, hooldamisel ja lammutamisel, võttes arvesse muid avaliku huvi seisukohast olulisi aspekte, nagu töötajate tervis, ohutus ja turvalisus ning keskkonnakaitse; |
| --- | --- |

26.

rõhutab, et liikmesriigid peaksid kohustuma kehtestama riiklikud sätted ehitustööde, sealhulgas nõuete kohta, mis on seotud hoonete ohutusega ehitiste ehitamisel, hooldamisel ja lammutamisel, võttes arvesse muid avaliku huvi seisukohast olulisi aspekte, nagu töötajate tervis, ohutus ja turvalisus ning keskkonnakaitse;

| 27. | osutab veebimüügi osakaalu suurenemisele ehitussektoris; rõhutab vajadust tagada internetis müüdavate ehitustoodete, eriti kolmandate riikide ettevõtjatelt ostetud ehitustoodete tulemuslik turujärelevalve, kuna need tooted ei pruugi olla kooskõlas liidu õigusaktidega ning võivad seetõttu mõjutada ehitustööde kvaliteeti ja ohutust, et tagada ühtsel turul ringlevate ehitustoodete vastavus deklareeritud toimivusele või kavandatud kasutusele, olenemata nende päritolust; rõhutab sellega seoses internetipõhiste kauplemiskohtade rolli; |
| --- | --- |

27.

osutab veebimüügi osakaalu suurenemisele ehitussektoris; rõhutab vajadust tagada internetis müüdavate ehitustoodete, eriti kolmandate riikide ettevõtjatelt ostetud ehitustoodete tulemuslik turujärelevalve, kuna need tooted ei pruugi olla kooskõlas liidu õigusaktidega ning võivad seetõttu mõjutada ehitustööde kvaliteeti ja ohutust, et tagada ühtsel turul ringlevate ehitustoodete vastavus deklareeritud toimivusele või kavandatud kasutusele, olenemata nende päritolust; rõhutab sellega seoses internetipõhiste kauplemiskohtade rolli;

| 28. | toonitab, kui oluline on tagada ehitustoodete toimivuse hindamist teostavate teavitatud asutuste ühtne tulemuslikkuse tase, et nad täidaksid ülesandeid samal tasemel ja samadel tingimustel; märgib sellega seoses määrusega (EL) 2019/1020 kasutusele võetud liidu katserajatiste rolli laborite suutlikkuse suurendamisel ning testimise usaldusväärsuse ja järjepidevuse tagamisel turujärelevalve eesmärgil kõigis liikmesriikides; |
| --- | --- |

28.

toonitab, kui oluline on tagada ehitustoodete toimivuse hindamist teostavate teavitatud asutuste ühtne tulemuslikkuse tase, et nad täidaksid ülesandeid samal tasemel ja samadel tingimustel; märgib sellega seoses määrusega (EL) 2019/1020 kasutusele võetud liidu katserajatiste rolli laborite suutlikkuse suurendamisel ning testimise usaldusväärsuse ja järjepidevuse tagamisel turujärelevalve eesmärgil kõigis liikmesriikides;

| 29. | rõhutab vajadust tõhustada potentsiaalselt ohtlike ainete alase teabe edastamist ja vahetamist ning tugevdada praeguste õigusaktide kohast koostööd Euroopa Kemikaaliameti andmebaasidega; |
| --- | --- |

29.

rõhutab vajadust tõhustada potentsiaalselt ohtlike ainete alase teabe edastamist ja vahetamist ning tugevdada praeguste õigusaktide kohast koostööd Euroopa Kemikaaliameti andmebaasidega;

| 30. | kutsub komisjoni üles jätkama selliste siseturu põhjendamatute tõkete tõhusat jälgimist ja kõrvaldamist, mis tulenevad riiklikest reguleerivatest meetmetest; rõhutab vajadust tõhustada komisjoni ja liikmesriikide vahelist dialoogi ja koostööd, et võidelda tavade vastu, mis takistavad siseturul ehitustoodete vaba liikumist, näiteks riiklike märgiste ja täiendavate sertifikaatide pidev kasutamine; |
| --- | --- |

30.

kutsub komisjoni üles jätkama selliste siseturu põhjendamatute tõkete tõhusat jälgimist ja kõrvaldamist, mis tulenevad riiklikest reguleerivatest meetmetest; rõhutab vajadust tõhustada komisjoni ja liikmesriikide vahelist dialoogi ja koostööd, et võidelda tavade vastu, mis takistavad siseturul ehitustoodete vaba liikumist, näiteks riiklike märgiste ja täiendavate sertifikaatide pidev kasutamine;

Ehitustoodete kestlikkus

Ehitustoodete kestlikkus

| 31. | rõhutab üldist vajadust ehitustoodete hankimisel, tootmisel, korduskasutamisel ja ringlussevõtul ning ehitustöödeks kasutamisel üle minna kestlikumale ja ringluspõhisemale majandusele; rõhutab vajadust parandada ehitustoodete kestlikkust ning teiseste ja taastuvtoodete ja materjalide kättesaadavust turul; |
| --- | --- |

31.

rõhutab üldist vajadust ehitustoodete hankimisel, tootmisel, korduskasutamisel ja ringlussevõtul ning ehitustöödeks kasutamisel üle minna kestlikumale ja ringluspõhisemale majandusele; rõhutab vajadust parandada ehitustoodete kestlikkust ning teiseste ja taastuvtoodete ja materjalide kättesaadavust turul;

| 32. | kiidab heaks komisjoni eesmärgi muuta ehitussektor kestlikumaks, käsitledes ehitustoodete määruse läbivaatamisel ehitustoodete kestlikkust, nagu on teatatud ringmajanduse tegevuskavas; toetab komisjoni lubadust viia ehitustooteid käsitlevad õigusaktid vastavusse ja ühtlustada neid horisontaalse keskkonnapoliitikaga; |
| --- | --- |

32.

kiidab heaks komisjoni eesmärgi muuta ehitussektor kestlikumaks, käsitledes ehitustoodete määruse läbivaatamisel ehitustoodete kestlikkust, nagu on teatatud ringmajanduse tegevuskavas; toetab komisjoni lubadust viia ehitustooteid käsitlevad õigusaktid vastavusse ja ühtlustada neid horisontaalse keskkonnapoliitikaga;

| 33. | kutsub komisjoni üles kaaluma võimalust lisada ehitustoodete määruse kohaste konkreetsete tootekategooriate ühtlustatud standarditesse toodete olelusringi jooksul teatavate keskkonnatoime ja kestlikkuse kriteeriumidega seotud nõuded, võttes samal ajal arvesse turusuundumusi ja tehnoloogia arengut ning ehitussektori või ehituspoliitika riiklikke regulatiivseid nõudeid, et tagada tootjatele ühtne raamistik toodete hindamiseks ja testimiseks, kui on kehtestatud asjakohased ühised vastavusnõuded; rõhutab asjaolu, et praegused ehitustoodete määruses ehitistele sätestatud põhinõuded võivad juba olla aluseks standardimisvolituste ja ühtlustatud tehniliste kirjelduste ettevalmistamisel seoses ehitustoodete keskkonnatoime ja kestlikkusega; rõhutab, kui oluline on nõuetekohaselt hinnata tootekategooriaid, mille puhul sellised nõuded oleksid asjakohased, ning kaasata hindamise protsessi kõik asjaomased sidusrühmad; rõhutab, et selliste nõuete lisamine ei tohiks põhjustada ehitustoodete hinnatõusu; |
| --- | --- |

33.

kutsub komisjoni üles kaaluma võimalust lisada ehitustoodete määruse kohaste konkreetsete tootekategooriate ühtlustatud standarditesse toodete olelusringi jooksul teatavate keskkonnatoime ja kestlikkuse kriteeriumidega seotud nõuded, võttes samal ajal arvesse turusuundumusi ja tehnoloogia arengut ning ehitussektori või ehituspoliitika riiklikke regulatiivseid nõudeid, et tagada tootjatele ühtne raamistik toodete hindamiseks ja testimiseks, kui on kehtestatud asjakohased ühised vastavusnõuded; rõhutab asjaolu, et praegused ehitustoodete määruses ehitistele sätestatud põhinõuded võivad juba olla aluseks standardimisvolituste ja ühtlustatud tehniliste kirjelduste ettevalmistamisel seoses ehitustoodete keskkonnatoime ja kestlikkusega; rõhutab, kui oluline on nõuetekohaselt hinnata tootekategooriaid, mille puhul sellised nõuded oleksid asjakohased, ning kaasata hindamise protsessi kõik asjaomased sidusrühmad; rõhutab, et selliste nõuete lisamine ei tohiks põhjustada ehitustoodete hinnatõusu;

| 34. | kutsub komisjoni üles hindama, kuidas ehitustoodete määrusega toetada ehitustoodete ringlust, sealhulgas korduskasutatud või ümbertöödeldud tooted või tooted, mis on valmistatud ringlussevõetud materjalidest; rõhutab, et selleks on vaja usaldusväärseid andmeid ehitustoodete varasema kasutamise kohta, võttes arvesse võimalikke kaasnevaid kulusid; väljendab sellega seoses heameelt komisjoni eesmärgi üle kehtestada ringmajanduse nutirakenduste Euroopa ühine andmeruum, mis sisaldab andmeid tooteteabe kohta (9); |
| --- | --- |

34.

kutsub komisjoni üles hindama, kuidas ehitustoodete määrusega toetada ehitustoodete ringlust, sealhulgas korduskasutatud või ümbertöödeldud tooted või tooted, mis on valmistatud ringlussevõetud materjalidest; rõhutab, et selleks on vaja usaldusväärseid andmeid ehitustoodete varasema kasutamise kohta, võttes arvesse võimalikke kaasnevaid kulusid; väljendab sellega seoses heameelt komisjoni eesmärgi üle kehtestada ringmajanduse nutirakenduste Euroopa ühine andmeruum, mis sisaldab andmeid tooteteabe kohta (9

Konkreetsed soovitused ehitustoodete määruse läbivaatamiseks

Konkreetsed soovitused ehitustoodete määruse läbivaatamiseks

| 35. | rõhutab vajadust tagada kõigi sidusrühmade nõuetekohane kaasamine konsultatsiooni ja hindamise protsessi; rõhutab, kui oluline on võimalike regulatiivsete valikute ulatuslik mõjuhindamine; rõhutab, et ehitustooteid käsitlevates õigusaktides tuleb tagada kõigile ettevõtjatele, eelkõige VKEdele võrdsed võimalused ja väiksem halduskoormus, võttes arvesse uusi ettevõtlusmudeleid ja õiglast konkurentsi ülemaailmsel tasandil; nõuab sellega seoses mikroettevõtjatele kohaldatavate lihtsustatud menetluste täpsustamist ja tõhustamist; |
| --- | --- |

35.

rõhutab vajadust tagada kõigi sidusrühmade nõuetekohane kaasamine konsultatsiooni ja hindamise protsessi; rõhutab, kui oluline on võimalike regulatiivsete valikute ulatuslik mõjuhindamine; rõhutab, et ehitustooteid käsitlevates õigusaktides tuleb tagada kõigile ettevõtjatele, eelkõige VKEdele võrdsed võimalused ja väiksem halduskoormus, võttes arvesse uusi ettevõtlusmudeleid ja õiglast konkurentsi ülemaailmsel tasandil; nõuab sellega seoses mikroettevõtjatele kohaldatavate lihtsustatud menetluste täpsustamist ja tõhustamist;

| 36. | rõhutab, et tuleb vältida dubleerimist ja tagada läbivaadatud ehitustoodete määruse kooskõla kehtivate õigusaktide ja tulevaste seadusandlike algatustega; kutsub komisjoni üles selgitama ehitustoodete määruse seost siseturu õigusaktidega, näiteks ökodisaini direktiivi (10), energiamärgistuse raammääruse (11), jäätmete raamdirektiivi (12) ja joogiveedirektiiviga (13), et vältida võimalikke kattuvusi ning vajaduse korral sätteid ühtlustama, et kindlustada ettevõtjatele õigusselgus; |
| --- | --- |

36.

rõhutab, et tuleb vältida dubleerimist ja tagada läbivaadatud ehitustoodete määruse kooskõla kehtivate õigusaktide ja tulevaste seadusandlike algatustega; kutsub komisjoni üles selgitama ehitustoodete määruse seost siseturu õigusaktidega, näiteks ökodisaini direktiivi (10

11

12

13

| 37. | rõhutab, et ehitustoodete määruse läbivaatamine peaks ühtlustatud standardite väljatöötamise eesmärgil toimuma kooskõlas standardimismääruse põhimõtete ja eesmärkidega, et tagada standardite läbipaistvus ja kvaliteet; rõhutab, et iga läbivaatamise käigus tuleks tagada kõigi huvitatud osaliste asjakohane kaasamine ja liikmesriikide regulatiivsete vajadustega arvestamine; |
| --- | --- |

37.

rõhutab, et ehitustoodete määruse läbivaatamine peaks ühtlustatud standardite väljatöötamise eesmärgil toimuma kooskõlas standardimismääruse põhimõtete ja eesmärkidega, et tagada standardite läbipaistvus ja kvaliteet; rõhutab, et iga läbivaatamise käigus tuleks tagada kõigi huvitatud osaliste asjakohane kaasamine ja liikmesriikide regulatiivsete vajadustega arvestamine;

| 38. | rõhutab vajadust tagada üleminekuperioodil õiguslik selgus seoses ehitustoodete määruse ja sellega seotud õigustiku läbivaatamisega, et vältida õiguslikku vaakumit ning tagada, et kehtivatelt sätetelt uutele üleminek kulgeb sujuvalt; |
| --- | --- |

38.

rõhutab vajadust tagada üleminekuperioodil õiguslik selgus seoses ehitustoodete määruse ja sellega seotud õigustiku läbivaatamisega, et vältida õiguslikku vaakumit ning tagada, et kehtivatelt sätetelt uutele üleminek kulgeb sujuvalt;

| 39. | on mures, et ehitustoodete määruse ja eriti selle õigustiku läbivaatamine võtab märkimisväärse aja, ent tootjad, ehitusettevõtjad, töövõtjad, planeerijad, arhitektid ja teised lõpptarbijad vajavad lahendusi kohe, et vältida õiguslikku ebakindlust, mille tingivad muu hulgas ajakohastatud ühtlustatud standardite puudumine ja õiguslikud lüngad; kutsub komisjoni üles käsitlema neid küsimusi ehitustoodete määruse oodatava läbivaatamise käigus, sealhulgas töötama välja lahenduse kiireloomuliste õiguslike ja tehniliste probleemidega toimetulekuks; |
| --- | --- |

39.

on mures, et ehitustoodete määruse ja eriti selle õigustiku läbivaatamine võtab märkimisväärse aja, ent tootjad, ehitusettevõtjad, töövõtjad, planeerijad, arhitektid ja teised lõpptarbijad vajavad lahendusi kohe, et vältida õiguslikku ebakindlust, mille tingivad muu hulgas ajakohastatud ühtlustatud standardite puudumine ja õiguslikud lüngad; kutsub komisjoni üles käsitlema neid küsimusi ehitustoodete määruse oodatava läbivaatamise käigus, sealhulgas töötama välja lahenduse kiireloomuliste õiguslike ja tehniliste probleemidega toimetulekuks;

| 40. | nõuab ehitustoodete määruse põhjalikku läbivaatamist eesmärgiga luua tugev õigusraamistik koos tõhusate, hõlpsasti jõustatavate ja ühtlustatud reeglitega; |
| --- | --- |

40.

nõuab ehitustoodete määruse põhjalikku läbivaatamist eesmärgiga luua tugev õigusraamistik koos tõhusate, hõlpsasti jõustatavate ja ühtlustatud reeglitega;

o

o o

| 41. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja liikmesriikidele. |
| --- | --- |

41.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja liikmesriikidele.

---

(1)  ELT L 88, 4.4.2011, lk 5.

1

(2)  ELT L 316, 14.11.2012, lk 12.

2

(3)  ELT L 169, 25.6.2019, lk 1.

3

(4)  ELT L 218, 13.8.2008, lk 30.

4

(5)  ELT L 218, 13.8.2008, lk 82.

5

(6)  ELT L 91, 29.3.2019, lk 1.

6

(7)  ELT C 70 E, 8.3.2012, lk 56.

7

(8)  Euroopa Komisjon, „The European construction sector: A global partner“ (Euroopa ehitussektor: ülemaailmne partner), 2016.

8

(9)  Nagu on märgitud ringmajanduse tegevuskavas.

9

(10)  ELT L 285, 31.10.2009, lk 10.

10

(11)  ELT L 198, 28.7.2017, lk 1.

11

(12)  ELT L 312, 22.11.2008, lk 3.

12

(13)  ELT L 330, 5.12.1998, lk 32.

13

---

| 24.11.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 474/48 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 474/48

---

P9_TA(2021)0075

Võrdne kohtlemine töö saamisel ja kutsealale pääsemisel ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni taustal

Euroopa Parlamendi 10. märtsi 2021. aasta resolutsioon nõukogu direktiivi 2000/78/EÜ (millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel) rakendamise kohta ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni taustal (2020/2086(INI))

(2021/C 474/04)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut (ELi leping), Euroopa Liidu toimimise lepingut ja Euroopa Liidu põhiõiguste hartat (edaspidi „harta“), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut (ELi leping), Euroopa Liidu toimimise lepingut ja Euroopa Liidu põhiõiguste hartat (edaspidi „harta“),

| — | võttes arvesse ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni ja selle jõustumist ELis 21. jaanuaril 2011. aastal kooskõlas nõukogu 26. novembri 2009. aasta otsusega 2010/48/EÜ Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni puuetega inimeste õiguste konventsiooni sõlmimise kohta Euroopa Ühenduse nimel (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni ja selle jõustumist ELis 21. jaanuaril 2011. aastal kooskõlas nõukogu 26. novembri 2009. aasta otsusega 2010/48/EÜ Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni puuetega inimeste õiguste konventsiooni sõlmimise kohta Euroopa Ühenduse nimel (1),

| — | võttes arvesse ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni komitee üldiseid märkusi puuetega inimeste õiguste konventsiooni rakendamise kohta, eelkõige 22. mai 2014. aasta üldist märkust nr 2 (2014) juurdepääsetavuse kohta, 26. augusti 2016. aasta üldist märkust nr 3 (2016) puuetega naiste ja tüdrukute kohta, 27. oktoobri 2017. aasta üldist märkust nr 5 (2017) iseseisva elu ja kogukonda kaasamise kohta ja 26. aprilli 2018. aasta üldist märkust nr 6 (2018) võrdõiguslikkuse ja mittediskrimineerimise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni komitee üldiseid märkusi puuetega inimeste õiguste konventsiooni rakendamise kohta, eelkõige 22. mai 2014. aasta üldist märkust nr 2 (2014) juurdepääsetavuse kohta, 26. augusti 2016. aasta üldist märkust nr 3 (2016) puuetega naiste ja tüdrukute kohta, 27. oktoobri 2017. aasta üldist märkust nr 5 (2017) iseseisva elu ja kogukonda kaasamise kohta ja 26. aprilli 2018. aasta üldist märkust nr 6 (2018) võrdõiguslikkuse ja mittediskrimineerimise kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni komitee 2. oktoobri 2015. aasta järeldusi Euroopa Liidu esialgse aruande kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni komitee 2. oktoobri 2015. aasta järeldusi Euroopa Liidu esialgse aruande kohta,

| — | võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni,

| — | võttes arvesse ÜRO kestliku arengu tegevuskava aastani 2030 ja kestliku arengu eesmärke, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO kestliku arengu tegevuskava aastani 2030 ja kestliku arengu eesmärke,

| — | võttes arvesse ÜRO konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni,

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu naistevastase vägivalla ja perevägivalla ennetamise ja tõkestamise konventsiooni (Istanbuli konventsioon), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu naistevastase vägivalla ja perevägivalla ennetamise ja tõkestamise konventsiooni (Istanbuli konventsioon),

| — | võttes arvesse Euroopa sotsiaalõiguste sammast, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa sotsiaalõiguste sammast,

| — | võttes arvesse strateegia „Euroopa 2020“ eesmärki seoses vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemisega, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse strateegia „Euroopa 2020“ eesmärki seoses vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemisega,

| — | võttes arvesse nõukogu 27. novembri 2000. aasta direktiivi 2000/78/EÜ, millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel (2) (võrdse tööalase kohtlemise direktiiv), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 27. novembri 2000. aasta direktiivi 2000/78/EÜ, millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel (2) (võrdse tööalase kohtlemise direktiiv),

| — | võttes arvesse nõukogu 29. juuni 2000. aasta direktiivi 2000/43/EÜ, millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõte sõltumata isikute rassilisest või etnilisest päritolust (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 29. juuni 2000. aasta direktiivi 2000/43/EÜ, millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõte sõltumata isikute rassilisest või etnilisest päritolust (3),

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut võtta vastu nõukogu direktiiv, millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõtet sõltumata isikute usutunnistusest või veendumustest, puudest, vanusest või seksuaalsest sättumusest (COM(2008)0426), ja Euroopa Parlamendi 2. aprilli 2009. aasta sellekohast seisukohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut võtta vastu nõukogu direktiiv, millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõtet sõltumata isikute usutunnistusest või veendumustest, puudest, vanusest või seksuaalsest sättumusest (COM(2008)0426), ja Euroopa Parlamendi 2. aprilli 2009. aasta sellekohast seisukohta (4),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. oktoobri 2016. aasta direktiivi (EL) 2016/2102 avaliku sektori asutuste veebisaitide ja mobiilirakenduste juurdepääsetavuse kohta (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. oktoobri 2016. aasta direktiivi (EL) 2016/2102 avaliku sektori asutuste veebisaitide ja mobiilirakenduste juurdepääsetavuse kohta (5),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2019. aasta direktiivi (EL) 2019/882 toodete ja teenuste ligipääsetavusnõuete kohta (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2019. aasta direktiivi (EL) 2019/882 toodete ja teenuste ligipääsetavusnõuete kohta (6),

| — | võttes arvesse määrusi, millega kehtestatakse reeglid ELi rahastamisprogrammide kohta mitmeaastase finantsraamistiku raames, pidades eelkõige silmas Euroopa Sotsiaalfondi (ESF), noorte tööhõive algatust (YEI), Euroopa Regionaalarengu Fondi (ERF), Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi (EAFRD), Erasmuse programmi ja õiglase ülemineku fondi, mis pakuvad ELi rahalist toetust puuetega inimeste olukorra parandamiseks, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse määrusi, millega kehtestatakse reeglid ELi rahastamisprogrammide kohta mitmeaastase finantsraamistiku raames, pidades eelkõige silmas Euroopa Sotsiaalfondi (ESF), noorte tööhõive algatust (YEI), Euroopa Regionaalarengu Fondi (ERF), Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi (EAFRD), Erasmuse programmi ja õiglase ülemineku fondi, mis pakuvad ELi rahalist toetust puuetega inimeste olukorra parandamiseks,

| — | võttes arvesse nõukogu 12. juuni 1989. aasta direktiivi 89/391/EMÜ töötajate töötervishoiu ja tööohutuse parandamist soodustavate meetmete kohta (7), eelkõige tööandja kohustust tagada töötajate ohutus ja tervis kõikides tööga seotud aspektides ning asjaolu, et nad ei tohi selle kohustuse täitmiseks sundida tegema töötajaid rahalisi kulutusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 12. juuni 1989. aasta direktiivi 89/391/EMÜ töötajate töötervishoiu ja tööohutuse parandamist soodustavate meetmete kohta (7), eelkõige tööandja kohustust tagada töötajate ohutus ja tervis kõikides tööga seotud aspektides ning asjaolu, et nad ei tohi selle kohustuse täitmiseks sundida tegema töötajaid rahalisi kulutusi,

| — | võttes arvesse komisjoni 15. novembri 2010. aasta teatist „Euroopa puuetega inimeste strateegia 2010–2020: Uued sammud tõketeta Euroopa suunas“ (COM(2010)0636) (puuetega inimeste strateegia), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 15. novembri 2010. aasta teatist „Euroopa puuetega inimeste strateegia 2010–2020: Uued sammud tõketeta Euroopa suunas“ (COM(2010)0636) (puuetega inimeste strateegia),

| — | võttes arvesse komisjoni talituste 2. veebruari 2017. aasta töödokumenti „Euroopa puuetega inimeste strateegia 2010–2020 rakendamise eduaruanne“ (SWD(2017)0029), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni talituste 2. veebruari 2017. aasta töödokumenti „Euroopa puuetega inimeste strateegia 2010–2020 rakendamise eduaruanne“ (SWD(2017)0029),

| — | võttes arvesse komisjoni 22. juuni 2018. aasta soovitust võrdõiguslikkust edendavate asutuste suhtes kohaldatavate nõuete kohta (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 22. juuni 2018. aasta soovitust võrdõiguslikkust edendavate asutuste suhtes kohaldatavate nõuete kohta (8),

| — | võttes arvesse komisjoni 2013. aasta ELi puudega isiku kaardi katseprojekti, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 2013. aasta ELi puudega isiku kaardi katseprojekti,

| — | võttes arvesse oma 8. juuli 2020. aasta resolutsiooni intellektipuudega inimeste ja nende perede õiguste kohta COVID-19 kriisi ajal (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 8. juuli 2020. aasta resolutsiooni intellektipuudega inimeste ja nende perede õiguste kohta COVID-19 kriisi ajal (9),

| — | võttes arvesse oma 18. juuni 2020. aasta resolutsiooni Euroopa 2020. aasta järgse puuetega inimeste strateegia kohta (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 18. juuni 2020. aasta resolutsiooni Euroopa 2020. aasta järgse puuetega inimeste strateegia kohta (10),

| — | võttes arvesse oma 29. novembri 2018. aasta resolutsiooni puuetega naiste olukorra kohta (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 29. novembri 2018. aasta resolutsiooni puuetega naiste olukorra kohta (11),

| — | võttes arvesse oma 30. novembri 2017. aasta resolutsiooni Euroopa puuetega inimeste strateegia elluviimise kohta (12), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 30. novembri 2017. aasta resolutsiooni Euroopa puuetega inimeste strateegia elluviimise kohta (12),

| — | võttes arvesse oma 7. juuli 2016. aasta resolutsiooni ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni rakendamise kohta, pöörates erilist tähelepanu ÜRO puuetega inimeste õiguste komitee kokkuvõtlikele märkustele (13), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 7. juuli 2016. aasta resolutsiooni ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni rakendamise kohta, pöörates erilist tähelepanu ÜRO puuetega inimeste õiguste komitee kokkuvõtlikele märkustele (13),

| — | võttes arvesse oma 20. mai 2015. aasta resolutsiooni Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni puuetega inimeste õiguste komitee poolt vastu võetud loetelu kohta küsimustest seoses Euroopa Liidu esialgse aruandega (14), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 20. mai 2015. aasta resolutsiooni Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni puuetega inimeste õiguste komitee poolt vastu võetud loetelu kohta küsimustest seoses Euroopa Liidu esialgse aruandega (14),

| — | võttes arvesse oma 25. oktoobri 2011. aasta resolutsiooni puuetega isikute liikuvuse ja kaasamise ning Euroopa puuetega inimeste strateegia 2010–2020 kohta (15), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. oktoobri 2011. aasta resolutsiooni puuetega isikute liikuvuse ja kaasamise ning Euroopa puuetega inimeste strateegia 2010–2020 kohta (15),

| — | võttes arvesse oma 6. mai 2009. aasta resolutsiooni tööturult tõrjutud isikute aktiivse kaasamise kohta (16), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 6. mai 2009. aasta resolutsiooni tööturult tõrjutud isikute aktiivse kaasamise kohta (16),

| — | võttes arvesse oma 17. juuni 1988. aasta resolutsiooni kurtide viipekeelte kohta (17), 18. novembri 1998. aasta resolutsiooni viipekeelte kohta, (18) ja 23. novembri 2016. aasta resolutsiooni viipekeelte ja elukutseliste viipekeele tõlkide kohta (19), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 17. juuni 1988. aasta resolutsiooni kurtide viipekeelte kohta (17), 18. novembri 1998. aasta resolutsiooni viipekeelte kohta, (18) ja 23. novembri 2016. aasta resolutsiooni viipekeelte ja elukutseliste viipekeele tõlkide kohta (19),

| — | võttes arvesse oma 17. aprilli 2020. aasta resolutsiooni ELi kooskõlastatud meetmete kohta COVID-19 pandeemia ja selle tagajärgedega võitlemiseks (20), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 17. aprilli 2020. aasta resolutsiooni ELi kooskõlastatud meetmete kohta COVID-19 pandeemia ja selle tagajärgedega võitlemiseks (20),

| — | võttes arvesse oma 16. jaanuari 2019. aasta resolutsiooni põhiõiguste olukorra kohta Euroopa Liidus 2017. aastal (21), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 16. jaanuari 2019. aasta resolutsiooni põhiõiguste olukorra kohta Euroopa Liidus 2017. aastal (21),

| — | võttes arvesse oma 15. septembri 2016. aasta resolutsiooni nõukogu 27. novembri 2000. aasta direktiivi 2000/78/EÜ (millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel) kohaldamise kohta (22), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. septembri 2016. aasta resolutsiooni nõukogu 27. novembri 2000. aasta direktiivi 2000/78/EÜ (millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel) kohaldamise kohta (22),

| — | võttes arvesse oma poliitikaosakonna A asjakohaseid uuringuid, eriti 2017. aasta uuringut „Discrimination and Access to Employment for Female Workers with Disabilities“ (Puuetega naistöötajate diskrimineerimine ja tööle juurdepääs) ja 2015. aasta uuringut „Reasonable Accommodation and Sheltered Workshops for People with Disabilities: Cost and Returns of Investments“ (Puuetega inimeste jaoks mõeldud mõistlikud abinõud ja töökojad: investeeringute ulatus ja tasuvus), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma poliitikaosakonna A asjakohaseid uuringuid, eriti 2017. aasta uuringut „Discrimination and Access to Employment for Female Workers with Disabilities“ (Puuetega naistöötajate diskrimineerimine ja tööle juurdepääs) ja 2015. aasta uuringut „Reasonable Accommodation and Sheltered Workshops for People with Disabilities: Cost and Returns of Investments“ (Puuetega inimeste jaoks mõeldud mõistlikud abinõud ja töökojad: investeeringute ulatus ja tasuvus),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi uuringuteenuste peadirektoraadi asjakohaseid uuringuid, eriti 2016. aasta Euroopa rakendamishinnanguid „EU Implementation of the UN Convention on the Rights of Persons with Disabilities (CRPD)“ (ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni rakendamine ELis) ja „The obligations of the EU public administration under the UN Convention on the Rights of Persons with Disabilities“ (ELi avaliku halduse kohustused vastavalt ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsioonile), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi uuringuteenuste peadirektoraadi asjakohaseid uuringuid, eriti 2016. aasta Euroopa rakendamishinnanguid „EU Implementation of the UN Convention on the Rights of Persons with Disabilities (CRPD)“ (ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni rakendamine ELis) ja „The obligations of the EU public administration under the UN Convention on the Rights of Persons with Disabilities“ (ELi avaliku halduse kohustused vastavalt ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsioonile),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu suurenevat kohtupraktikat direktiivi 2000/78/EÜ tõlgendamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu suurenevat kohtupraktikat direktiivi 2000/78/EÜ tõlgendamise kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Ombudsmani 2018. ja 2019. aasta aruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ombudsmani 2018. ja 2019. aasta aruannet,

| — | võttes arvesse Euroopa Ombudsmani strateegilisi uurimisi selle kohta, kuidas Euroopa Komisjon tagab puuetega inimestele ligipääsu oma veebisaitidele (OI/6/2017/EA), kuidas komisjon kohtleb puuetega inimesi ELi töötajate ühise ravikindlustusskeemi raames (OI/4/2016/EA), ning ühise uurimise otsust juhtumite 1337/2017/EA ja 1338/2017/EA kohta, mis puudutavad nägemispuudega kandidaatide ligipääsu valikumenetlustele ELi ametnike töölevõtmiseks, mida korraldab Euroopa Personalivaliku Amet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ombudsmani strateegilisi uurimisi selle kohta, kuidas Euroopa Komisjon tagab puuetega inimestele ligipääsu oma veebisaitidele (OI/6/2017/EA), kuidas komisjon kohtleb puuetega inimesi ELi töötajate ühise ravikindlustusskeemi raames (OI/4/2016/EA), ning ühise uurimise otsust juhtumite 1337/2017/EA ja 1338/2017/EA kohta, mis puudutavad nägemispuudega kandidaatide ligipääsu valikumenetlustele ELi ametnike töölevõtmiseks, mida korraldab Euroopa Personalivaliku Amet,

| — | võttes arvesse Euroopa Ombudsmani omaalgatuslikku uurimist põhiõiguste austamise kohta ELi ühtekuuluvuspoliitika rakendamisel (OI/8/2014/AN), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ombudsmani omaalgatuslikku uurimist põhiõiguste austamise kohta ELi ühtekuuluvuspoliitika rakendamisel (OI/8/2014/AN),

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust ELi 2020.–2030. aasta puuetega inimeste õiguste tegevuskava kujundamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust ELi 2020.–2030. aasta puuetega inimeste õiguste tegevuskava kujundamise kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti temaatilisi aruandeid, sealhulgas nende koroonaviiruse pandeemia bülletääne, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti temaatilisi aruandeid, sealhulgas nende koroonaviiruse pandeemia bülletääne,

| — | võttes arvesse võrdõiguslikkust käsitlevate andmete tavade kokkuvõtet ja võrdõiguslikkuse andmete kogumise ja kasutamise parandamise suuniseid (võrdõiguslikkuse andmete suunised), mille koostas ELi mittediskrimineerimise, võrdõiguslikkuse ja mitmekesisuse kõrgetasemelise töörühma võrdõiguslikkuse alarühm, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse võrdõiguslikkust käsitlevate andmete tavade kokkuvõtet ja võrdõiguslikkuse andmete kogumise ja kasutamise parandamise suuniseid (võrdõiguslikkuse andmete suunised), mille koostas ELi mittediskrimineerimise, võrdõiguslikkuse ja mitmekesisuse kõrgetasemelise töörühma võrdõiguslikkuse alarühm,

| — | võttes arvesse Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi soolise võrdõiguslikkuse indeksit, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi soolise võrdõiguslikkuse indeksit,

| — | võttes arvesse ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtteid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtteid,

| — | võttes arvesse puuetega inimesi esindavate organisatsioonide, eelkõige Euroopa Autismiliidu, Saksamaa kaasavate ettevõtete föderaalse töörühma, Euroopa Pimedate Liidu, Euroopa Puuetega Inimeste Foorumi, Euroopa Iseseisva Elu Võrgustiku, Euroopa Kurtide Liidu, Kaasava Euroopa, Rahvusvahelise Lülisambalõhestuse ja Hüdrotsefaaliaga Inimeste Föderatsiooni ja Euroopa Vaimse Tervise Liidu aruandeid ja soovitusi, samuti Equineti ja puuetega inimeste õigustega tegelevate akadeemikute aruandeid ja soovitusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse puuetega inimesi esindavate organisatsioonide, eelkõige Euroopa Autismiliidu, Saksamaa kaasavate ettevõtete föderaalse töörühma, Euroopa Pimedate Liidu, Euroopa Puuetega Inimeste Foorumi, Euroopa Iseseisva Elu Võrgustiku, Euroopa Kurtide Liidu, Kaasava Euroopa, Rahvusvahelise Lülisambalõhestuse ja Hüdrotsefaaliaga Inimeste Föderatsiooni ja Euroopa Vaimse Tervise Liidu aruandeid ja soovitusi, samuti Equineti ja puuetega inimeste õigustega tegelevate akadeemikute aruandeid ja soovitusi,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 54 ning esimeeste konverentsi 12. detsembri 2002. aasta otsuse (mis käsitleb algatusraportite koostamise loa andmise korda) artikli 1 punkti 1 alapunkti e ja 3. lisa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 54 ning esimeeste konverentsi 12. detsembri 2002. aasta otsuse (mis käsitleb algatusraportite koostamise loa andmise korda) artikli 1 punkti 1 alapunkti e ja 3. lisa,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni, naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni ning petitsioonikomisjoni arvamusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni, naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni ning petitsioonikomisjoni arvamusi,

| — | võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni raportit (A9-0014/2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni raportit (A9-0014/2021),

| A. | arvestades, et puuetega inimestel (23) on õigus täielikult osaleda tööturul ja ühiskonnas, kuid nende põhiõigusi ei lasta neil ELis sageli teostada; arvestades, et nad on avatud tööturult valdavalt välja jäetud ja neilt on võetud õigus töötada teistega võrdsetel alustel või neil on tööturul võrdse juurdepääsu ja võrdsete tingimuste saavutamisel suuri raskusi; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et puuetega inimestel (23) on õigus täielikult osaleda tööturul ja ühiskonnas, kuid nende põhiõigusi ei lasta neil ELis sageli teostada; arvestades, et nad on avatud tööturult valdavalt välja jäetud ja neilt on võetud õigus töötada teistega võrdsetel alustel või neil on tööturul võrdse juurdepääsu ja võrdsete tingimuste saavutamisel suuri raskusi;

| B. | arvestades, et puuetega inimesed seisavad jätkuvalt silmitsi mitmekordse ja läbipõimunud diskrimineerimise ja ebasoodsate tingimustega nende puude ja soo, rassi, rahvuse, vanuse, usutunnistuse või veendumuste, seksuaalse sättumuse, rändestaatuse või sotsiaal-majandusliku tausta, sealhulgas haridustaseme alusel; arvestades, et diskrimineerimine esineb töötsükli erinevates etappides, alates värbamisest, mis võib viia puuetega inimeste sotsiaalse tõrjutuseni; arvestades, et diskrimineerimine ja töökohtade mitmekesisuse puudumine põhjustavad olulisi inim- ja majanduskulusid; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et puuetega inimesed seisavad jätkuvalt silmitsi mitmekordse ja läbipõimunud diskrimineerimise ja ebasoodsate tingimustega nende puude ja soo, rassi, rahvuse, vanuse, usutunnistuse või veendumuste, seksuaalse sättumuse, rändestaatuse või sotsiaal-majandusliku tausta, sealhulgas haridustaseme alusel; arvestades, et diskrimineerimine esineb töötsükli erinevates etappides, alates värbamisest, mis võib viia puuetega inimeste sotsiaalse tõrjutuseni; arvestades, et diskrimineerimine ja töökohtade mitmekesisuse puudumine põhjustavad olulisi inim- ja majanduskulusid;

| C. | arvestades, et harta alusel on keelatud igasugune diskrimineerimine, sealhulgas puude tõttu, ja peab tunnustama puuetega inimeste õigusi (24); |
| --- | --- |

C.

arvestades, et harta alusel on keelatud igasugune diskrimineerimine, sealhulgas puude tõttu, ja peab tunnustama puuetega inimeste õigusi (24);

| D. | arvestades, et EL sai puuetega inimeste õiguste konventsiooni osaliseks 2010. aasta detsembris ja konventsioon jõustus ELi jaoks 2011. aasta jaanuaris; arvestades, et puuetega inimeste õiguste konventsioon on siduv ELile, selle institutsioonidele ja liikmesriikidele, kellel on otsene kohustus seda, kaasa arvatud artiklit 27 töö ja tööhõive kohta, täielikult rakendada; arvestades, et pärast kõnealuse konventsiooni vastuvõtmist on tehtud mõningaid, kuid mitte piisavaid edusamme puuetega inimeste õiguste konventsiooni eesmärkide saavutamiseks; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et EL sai puuetega inimeste õiguste konventsiooni osaliseks 2010. aasta detsembris ja konventsioon jõustus ELi jaoks 2011. aasta jaanuaris; arvestades, et puuetega inimeste õiguste konventsioon on siduv ELile, selle institutsioonidele ja liikmesriikidele, kellel on otsene kohustus seda, kaasa arvatud artiklit 27 töö ja tööhõive kohta, täielikult rakendada; arvestades, et pärast kõnealuse konventsiooni vastuvõtmist on tehtud mõningaid, kuid mitte piisavaid edusamme puuetega inimeste õiguste konventsiooni eesmärkide saavutamiseks;

| E. | arvestades, et EL on seetõttu kohustatud toimima kooskõlas puuetega inimeste õiguste konventsiooniga ja Euroopa Liidu Kohus on kohustatud tõlgendama ELi õigusakte, sealhulgas võrdse tööalase kohtlemise direktiivi, kooskõlas puuetega inimeste õiguste konventsiooniga; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et EL on seetõttu kohustatud toimima kooskõlas puuetega inimeste õiguste konventsiooniga ja Euroopa Liidu Kohus on kohustatud tõlgendama ELi õigusakte, sealhulgas võrdse tööalase kohtlemise direktiivi, kooskõlas puuetega inimeste õiguste konventsiooniga;

| F. | arvestades, et puuetega inimeste õiguste konventsiooniga lükatakse tagasi puude meditsiiniline mudel ja toetatakse selle asemel inimõigusi ja puude mudelit sotsiaalses kontekstis; arvestades, et puuetega inimeste õiguste konventsiooniga nõutakse puuetega inimeste jaoks kaasavat võrdõiguslikkust; arvestades, et puuetega inimeste õiguste konventsiooniga tunnistatakse puuetega inimeste õigust tööle teistega võrdsetel alustel, õigust töökohta vabalt valida, olla aktsepteeritud ja töötada avatud, kaasavas ja juurdepääsetavas töökeskkonnas; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et puuetega inimeste õiguste konventsiooniga lükatakse tagasi puude meditsiiniline mudel ja toetatakse selle asemel inimõigusi ja puude mudelit sotsiaalses kontekstis; arvestades, et puuetega inimeste õiguste konventsiooniga nõutakse puuetega inimeste jaoks kaasavat võrdõiguslikkust; arvestades, et puuetega inimeste õiguste konventsiooniga tunnistatakse puuetega inimeste õigust tööle teistega võrdsetel alustel, õigust töökohta vabalt valida, olla aktsepteeritud ja töötada avatud, kaasavas ja juurdepääsetavas töökeskkonnas;

| G. | arvestades, et mõistlike abinõude puhul, kooskõlas ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni määratluse ja nõuetega, keskendutakse inimese konkreetsetele vajadustele, samas kui positiivsed meetmed kehtivad kogu võimaliku diskrimineerimise all kannatavate isikute rühma suhtes; arvestades, et mõlemad on vajalikud kaitsmaks töökoha mitmekesisuse saavutamist ja tagamaks, et puuetega inimesed saaks võrdselt kasutada oma õigust tööle; arvestades, et kuna ELis puuduvad mõistlikke abinõusid käsitlevad suunised, ei mõista tööandjad piisaval määral selliste abinõude tähendust ja need on sageli kättesaamatud või ebapiisavad; arvestades, et mõistlike abinõude kasutamisel puuetega töötajate vajaduste järgi on oluline mõju nende töökvaliteedile, karjäärivõimalustele ja jätkusuutlikule tööle; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et mõistlike abinõude puhul, kooskõlas ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni määratluse ja nõuetega, keskendutakse inimese konkreetsetele vajadustele, samas kui positiivsed meetmed kehtivad kogu võimaliku diskrimineerimise all kannatavate isikute rühma suhtes; arvestades, et mõlemad on vajalikud kaitsmaks töökoha mitmekesisuse saavutamist ja tagamaks, et puuetega inimesed saaks võrdselt kasutada oma õigust tööle; arvestades, et kuna ELis puuduvad mõistlikke abinõusid käsitlevad suunised, ei mõista tööandjad piisaval määral selliste abinõude tähendust ja need on sageli kättesaamatud või ebapiisavad; arvestades, et mõistlike abinõude kasutamisel puuetega töötajate vajaduste järgi on oluline mõju nende töökvaliteedile, karjäärivõimalustele ja jätkusuutlikule tööle;

| H. | arvestades, et puuetega inimeste tööhõive üks põhiaspekte on nende osalemine kogukonnaelus ja üleminek asutusepõhiselt toetuselt kogukonnapõhisele toetusele; arvestades, et liikmesriikides tuleb lõplikult vormistada asutusepõhisest lähenemisviisist loobumine, kuna puuetega inimestel on õigus elada kogukonnas ja olla sellesse täielikult kaasatud; arvestades, et asutusepõhisest lähenemisviisist loobumise edusammud on liikmesriikides ebaühtlased ning hoolimata poliitikameetmete kehtestamisest ja märkimisväärsete rahaliste vahendite eraldamisest ELis elab asutustes endiselt miljon inimest; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et puuetega inimeste tööhõive üks põhiaspekte on nende osalemine kogukonnaelus ja üleminek asutusepõhiselt toetuselt kogukonnapõhisele toetusele; arvestades, et liikmesriikides tuleb lõplikult vormistada asutusepõhisest lähenemisviisist loobumine, kuna puuetega inimestel on õigus elada kogukonnas ja olla sellesse täielikult kaasatud; arvestades, et asutusepõhisest lähenemisviisist loobumise edusammud on liikmesriikides ebaühtlased ning hoolimata poliitikameetmete kehtestamisest ja märkimisväärsete rahaliste vahendite eraldamisest ELis elab asutustes endiselt miljon inimest;

| I. | arvestades, et võrdse tööalase kohtlemise direktiiv (edaspidi „direktiiv“), mis jõustus 2000. aastal, on praegu peamine ELi õiguslik vahend puuetega inimeste kaitsmiseks diskrimineerimise eest; arvestades, et võrdõiguslikkuse kaitsmine ja mittediskrimineerimine on ELi ja liikmesriikide jagatud pädevus; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et võrdse tööalase kohtlemise direktiiv (edaspidi „direktiiv“), mis jõustus 2000. aastal, on praegu peamine ELi õiguslik vahend puuetega inimeste kaitsmiseks diskrimineerimise eest; arvestades, et võrdõiguslikkuse kaitsmine ja mittediskrimineerimine on ELi ja liikmesriikide jagatud pädevus;

| J. | arvestades, et direktiiv on ainult osaliselt kooskõlas ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooniga, kuna see ei hõlma puuetega inimeste inimõiguste mudelit, ei käsitle diskrimineerimist oletatava või tulevase puude alusel, ei ole suunatud läbipõimunud diskrimineerimisele, ei nõua liikmesriikidelt positiivsete tööhõivemeetmete võtmist, piirdub vaid töö saamise, kutsealale pääsemise ja kutseõppe valdkonnaga, ega laiene kõigile eluvaldkondadele, nagu nõutakse puuetega inimeste õiguste konventsioonis, ei tegele liikumisvabadusega tööhõive eesmärgil, ei nõua sõltumatute järelevalvemehhanismide loomist, ei näe ette puuetega inimeste ja neid esindavate organisatsioonide kaasamist järelevalvesse ega sisalda kohustust koguda segregeeritud andmeid; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et direktiiv on ainult osaliselt kooskõlas ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooniga, kuna see ei hõlma puuetega inimeste inimõiguste mudelit, ei käsitle diskrimineerimist oletatava või tulevase puude alusel, ei ole suunatud läbipõimunud diskrimineerimisele, ei nõua liikmesriikidelt positiivsete tööhõivemeetmete võtmist, piirdub vaid töö saamise, kutsealale pääsemise ja kutseõppe valdkonnaga, ega laiene kõigile eluvaldkondadele, nagu nõutakse puuetega inimeste õiguste konventsioonis, ei tegele liikumisvabadusega tööhõive eesmärgil, ei nõua sõltumatute järelevalvemehhanismide loomist, ei näe ette puuetega inimeste ja neid esindavate organisatsioonide kaasamist järelevalvesse ega sisalda kohustust koguda segregeeritud andmeid;

| K. | arvestades, et direktiiv ei kohusta õiguslikult liikmesriike määrama võrdõiguslikkusega tegelevat asutust, kes töötaks puude alusel diskrimineerimise vastu, mis on väga problemaatiline, kuna võrdõiguslikkusega tegelevatel asutustel on keskne roll võrdse kohtlemise direktiivide rakendamisel nende volitustesse kuuluvatel alusel, näiteks sugu, rass ja etniline päritolu; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et direktiiv ei kohusta õiguslikult liikmesriike määrama võrdõiguslikkusega tegelevat asutust, kes töötaks puude alusel diskrimineerimise vastu, mis on väga problemaatiline, kuna võrdõiguslikkusega tegelevatel asutustel on keskne roll võrdse kohtlemise direktiivide rakendamisel nende volitustesse kuuluvatel alusel, näiteks sugu, rass ja etniline päritolu;

| L. | arvestades, et võrdõiguslikkuse kohta võrreldavate andmete kogumine on tõenditel põhineva poliitikakujundamise ja poliitiliste otsuste tegemise jaoks äärmiselt tähtis; arvestades, et puudub ametlik statistika, eriti puuetega inimeste kohta, kes elavad asutusepõhise hoolduse tingimustes, ja selliste omaduste kohta nagu nende rass / etniline päritolu või seksuaalne sättumus, millele on tähelepanu juhitud ka võrdõiguslikkuse andmete kogumise suunistes; arvestades, et määrusega (EL) 2019/1700 (25) parandatakse märkimisväärselt olukorda seoses leibkondade tööhõiveandmetega, puude tüübi järgi segregeeritud andmetega ja päritoluriigi andmetega (esimene ja teine põlvkond), ning nähakse ette prooviuuringud inimeste kohta hoolekandeasutustes; arvestades, et lüngad püsivad ja need tuleks kõrvaldada; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et võrdõiguslikkuse kohta võrreldavate andmete kogumine on tõenditel põhineva poliitikakujundamise ja poliitiliste otsuste tegemise jaoks äärmiselt tähtis; arvestades, et puudub ametlik statistika, eriti puuetega inimeste kohta, kes elavad asutusepõhise hoolduse tingimustes, ja selliste omaduste kohta nagu nende rass / etniline päritolu või seksuaalne sättumus, millele on tähelepanu juhitud ka võrdõiguslikkuse andmete kogumise suunistes; arvestades, et määrusega (EL) 2019/1700 (25) parandatakse märkimisväärselt olukorda seoses leibkondade tööhõiveandmetega, puude tüübi järgi segregeeritud andmetega ja päritoluriigi andmetega (esimene ja teine põlvkond), ning nähakse ette prooviuuringud inimeste kohta hoolekandeasutustes; arvestades, et lüngad püsivad ja need tuleks kõrvaldada;

| M. | arvestades, et vaid 50,6 % puuetega inimestest töötab (48,3 % naistest ja 53,3 % meestest) võrreldes 74,8 % puueteta inimestega (26); arvestades, et asutustes elavad või töövõimetuks peetud puuetega inimesed on sellest statistikast välja jäetud (27); arvestades, et need andmed ei avalda tööliiki, -kvaliteeti ega -tingimusi, näiteks kas tööd pakutakse avatud tööturul ja kas on tagatud töötaja staatus koos tööõiguste ja miinimumpalgaga; arvestades, et puuetega inimesed on mitmekesine rühm ja puutuvad sageli kokku läbipõimunud diskrimineerimisega, mille kumulatiivne mõju mõjutab tuntavalt ka tööhõivet; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et vaid 50,6 % puuetega inimestest töötab (48,3 % naistest ja 53,3 % meestest) võrreldes 74,8 % puueteta inimestega (26); arvestades, et asutustes elavad või töövõimetuks peetud puuetega inimesed on sellest statistikast välja jäetud (27); arvestades, et need andmed ei avalda tööliiki, -kvaliteeti ega -tingimusi, näiteks kas tööd pakutakse avatud tööturul ja kas on tagatud töötaja staatus koos tööõiguste ja miinimumpalgaga; arvestades, et puuetega inimesed on mitmekesine rühm ja puutuvad sageli kokku läbipõimunud diskrimineerimisega, mille kumulatiivne mõju mõjutab tuntavalt ka tööhõivet;

| N. | arvestades, et teatud liikmesriikides töötavad puuetega inimesed valdavalt kaitstud töökodades; arvestades, et selliste kaitstud töökodade eesmärk peaks olema kaasamine, rehabilitatsioon ja üleminek avatud tööturule nii kiiresti kui võimalik; arvestades, et kaitstud töökoda on sageli eraldatud keskkond, kus puuetega töötajatel puudub töötaja staatus, tööõigused ja kindel miinimumpalk; arvestades, et see on selgelt ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni rikkumine; märgib, et mõnes liikmesriigis kasutatakse praegu kaitstud töökodasid üleminekuks avatud tööturule; arvestades, et kaitstud töökodade, mida mõnikord nimetatakse kaitstud töökohtadeks, omaduste ja mitmekesisuse uurimine Euroopa tasandil võib aidata välja selgitada parimad tavad, parandada arutelu ja tagada ELi õigusaktide ja ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni järgimise; arvestades, et toetatud tööhõive kaasavad mudelid võivad, kui need on õigustepõhised ja tööhõivena tunnustatud, austada puuetega inimeste õigusi ning panustada kaasamisse ja avatud tööturule üleminekusse; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et teatud liikmesriikides töötavad puuetega inimesed valdavalt kaitstud töökodades; arvestades, et selliste kaitstud töökodade eesmärk peaks olema kaasamine, rehabilitatsioon ja üleminek avatud tööturule nii kiiresti kui võimalik; arvestades, et kaitstud töökoda on sageli eraldatud keskkond, kus puuetega töötajatel puudub töötaja staatus, tööõigused ja kindel miinimumpalk; arvestades, et see on selgelt ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni rikkumine; märgib, et mõnes liikmesriigis kasutatakse praegu kaitstud töökodasid üleminekuks avatud tööturule; arvestades, et kaitstud töökodade, mida mõnikord nimetatakse kaitstud töökohtadeks, omaduste ja mitmekesisuse uurimine Euroopa tasandil võib aidata välja selgitada parimad tavad, parandada arutelu ja tagada ELi õigusaktide ja ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni järgimise; arvestades, et toetatud tööhõive kaasavad mudelid võivad, kui need on õigustepõhised ja tööhõivena tunnustatud, austada puuetega inimeste õigusi ning panustada kaasamisse ja avatud tööturule üleminekusse;

| O. | arvestades, et puuetega inimeste töötuse määr (17,1 %) on pea kaks korda kõrgem kui ülejäänud rahvastiku puhul (10,2 %) (28) ja puuetega inimeste töötusperiood on pikem kui puueteta inimestel, sõltumata kvalifikatsioonist; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et puuetega inimeste töötuse määr (17,1 %) on pea kaks korda kõrgem kui ülejäänud rahvastiku puhul (10,2 %) (28) ja puuetega inimeste töötusperiood on pikem kui puueteta inimestel, sõltumata kvalifikatsioonist;

| P. | arvestades, et töötuse määr on kõige suurem noorte puuetega inimeste seas (vanuses 16–24), nimelt 24,9 %, samas kui muu elanikkonna puhul on see näitaja 16,6 %; arvestades, et see erinevus on lahutamatult seotud haridusvõimalustega; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et töötuse määr on kõige suurem noorte puuetega inimeste seas (vanuses 16–24), nimelt 24,9 %, samas kui muu elanikkonna puhul on see näitaja 16,6 %; arvestades, et see erinevus on lahutamatult seotud haridusvõimalustega;

| Q. | arvestades, et puuetega naised, kes moodustavad 16 % naiste koguarvust ja 60 % puuetega inimeste koguarvust ELis, puutuvad jätkuvalt kokku mitmekordse ja läbipõimunud diskrimineerimisega kõigis eluvaldkondades; arvestades, et majanduslikult mitteaktiivsete puuetega naiste osakaal on üle kahe kolmandiku kõrgem kogu elanikkonna tööealistest (16–64-aastastest) naistest; arvestades, et ainult 20,7 % puuetega naistest töötab täistööajaga, samas kui puuetega meeste puhul on see näitaja 28,6 %; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et puuetega naised, kes moodustavad 16 % naiste koguarvust ja 60 % puuetega inimeste koguarvust ELis, puutuvad jätkuvalt kokku mitmekordse ja läbipõimunud diskrimineerimisega kõigis eluvaldkondades; arvestades, et majanduslikult mitteaktiivsete puuetega naiste osakaal on üle kahe kolmandiku kõrgem kogu elanikkonna tööealistest (16–64-aastastest) naistest; arvestades, et ainult 20,7 % puuetega naistest töötab täistööajaga, samas kui puuetega meeste puhul on see näitaja 28,6 %;

| R. | arvestades, et kodu eest hoolitsemise eest vastutavad enamasti naised ning et naised moodustavad valdava enamuse puuetega inimeste hooldajatest; arvestades, et puuetega laste eest hoolitsevatel üksikemadel on suur oht sattuda vaesusesse või jääda sotsiaalselt tõrjutuks; arvestades, et vanuseline diskrimineerimine koos võimalike stereotüüpide ja takistustega mõjutab kõiki vanuserühmi; arvestades, et puuetega eakad naised on sageli puuetega pereliikmete ainsad hooldajad; arvestades, et see mõjutab otseselt nende kaitsetust vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse ees ning nende juurdepääsu tööle ja ametialasele arengule ning võib avaldada negatiivset mõju nende töötingimustele; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et kodu eest hoolitsemise eest vastutavad enamasti naised ning et naised moodustavad valdava enamuse puuetega inimeste hooldajatest; arvestades, et puuetega laste eest hoolitsevatel üksikemadel on suur oht sattuda vaesusesse või jääda sotsiaalselt tõrjutuks; arvestades, et vanuseline diskrimineerimine koos võimalike stereotüüpide ja takistustega mõjutab kõiki vanuserühmi; arvestades, et puuetega eakad naised on sageli puuetega pereliikmete ainsad hooldajad; arvestades, et see mõjutab otseselt nende kaitsetust vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse ees ning nende juurdepääsu tööle ja ametialasele arengule ning võib avaldada negatiivset mõju nende töötingimustele;

| S. | arvestades, et Euroopas on üldjoontes rohkem kui 30 miljonit pimedat ja vaegnägijat; arvestades, et keskmine töötuse määr nende hulgas on 75 % (naiste seas veelgi kõrgem), mis põhjustab nende sotsiaalset tõrjutust ja vaesust (29); arvestades, et ELis on umbes üks miljon viipekeelt kasutavat kurti ja 51 miljonit vaegkuuljast kodanikku, kellest paljud kasutavad samuti viipekeelt, kelle töötuse kohta pole piisavaid andmeid ning seda pole nõuetekohaselt uuritud; arvestades, et ELis on umbes seitse miljonit intellektipuudega inimest, kelle tööhõive määr on keskmisest märkimisväärselt madalam (30); arvestades, et hinnanguliselt töötab kogu Euroopas vaid 10 % autismispektril olevatest inimestest, enamik neist osalise koormusega või madalapalgalisel töökohal, madalama kvalifikatsiooniga ametikohal või kaitstud töökohal (31); |
| --- | --- |

S.

arvestades, et Euroopas on üldjoontes rohkem kui 30 miljonit pimedat ja vaegnägijat; arvestades, et keskmine töötuse määr nende hulgas on 75 % (naiste seas veelgi kõrgem), mis põhjustab nende sotsiaalset tõrjutust ja vaesust (29); arvestades, et ELis on umbes üks miljon viipekeelt kasutavat kurti ja 51 miljonit vaegkuuljast kodanikku, kellest paljud kasutavad samuti viipekeelt, kelle töötuse kohta pole piisavaid andmeid ning seda pole nõuetekohaselt uuritud; arvestades, et ELis on umbes seitse miljonit intellektipuudega inimest, kelle tööhõive määr on keskmisest märkimisväärselt madalam (30); arvestades, et hinnanguliselt töötab kogu Euroopas vaid 10 % autismispektril olevatest inimestest, enamik neist osalise koormusega või madalapalgalisel töökohal, madalama kvalifikatsiooniga ametikohal või kaitstud töökohal (31);

| T. | arvestades, et 29,5 % puuetega naistest ja 27,5 % puuetega meestest on ELis vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse ohus, samas kui see näitaja on kogu elanikkonna puhul 22,4 %; arvestades, et puuetega inimestel on võrreldes puueteta inimestega suurem oht sattuda palgavaesusesse (11 % võrreldes 9,1 %-ga), kuna nende puuetega on seotud lisakulud, nagu tervishoiu, logistika ja tugiisikutega seotud kulud, kuna seoses tööle asumisega kaotavad nad puuetega inimestele mõeldud õigused ning kuna nad teenivad vähem kui samaväärsel ametikohal kolleegid ja nende edutamisvõimalused on väiksemad (32); arvestades, et vaesusrisk on seda suurem, mida raskem on puue; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et 29,5 % puuetega naistest ja 27,5 % puuetega meestest on ELis vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse ohus, samas kui see näitaja on kogu elanikkonna puhul 22,4 %; arvestades, et puuetega inimestel on võrreldes puueteta inimestega suurem oht sattuda palgavaesusesse (11 % võrreldes 9,1 %-ga), kuna nende puuetega on seotud lisakulud, nagu tervishoiu, logistika ja tugiisikutega seotud kulud, kuna seoses tööle asumisega kaotavad nad puuetega inimestele mõeldud õigused ning kuna nad teenivad vähem kui samaväärsel ametikohal kolleegid ja nende edutamisvõimalused on väiksemad (32); arvestades, et vaesusrisk on seda suurem, mida raskem on puue;

| U. | arvestades, et ebaproportsionaalselt suur hulk puuetega inimesi on kodutud ja puuetega inimestel on suurem oht jääda kodutuks; arvestades, et kodututel võib nende elutingimustest tulenevate riskide tõttu tekkida puue, näiteks jäseme amputeerimise tõttu; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et ebaproportsionaalselt suur hulk puuetega inimesi on kodutud ja puuetega inimestel on suurem oht jääda kodutuks; arvestades, et kodututel võib nende elutingimustest tulenevate riskide tõttu tekkida puue, näiteks jäseme amputeerimise tõttu;

| V. | arvestades, et läbipõimunud diskrimineerimise kumulatiivse mõju tõttu eeldatakse, et puuetega romadel on rohkem takistusi, nad kogevad kõrgemat töötuse taset, sügavamat vaesust ning väiksemat juurdepääsu haridusele ja teenustele kui nende puueteta eakaaslased (33); |
| --- | --- |

V.

arvestades, et läbipõimunud diskrimineerimise kumulatiivse mõju tõttu eeldatakse, et puuetega romadel on rohkem takistusi, nad kogevad kõrgemat töötuse taset, sügavamat vaesust ning väiksemat juurdepääsu haridusele ja teenustele kui nende puueteta eakaaslased (33);

| W. | arvestades, et LGBTI-puuetega inimesed seisavad seoses tööhõivega silmitsi lisatakistustega, kusjuures 16 % neist väidab, et nad ei saa tööd või ametikõrgendust nende identiteedi tõttu, samas kui muidu tuleb LGBTI-inimeste puhul seda ette 10 %-l töötajatest; arvestades, et iga neljanda puuetega LGBTI-inimese kohta on tehtud halvustavaid märkuseid, neid on kiusatud ja väärkoheldud ning nende identiteet on avalikustatud ilma nende nõusolekuta (34); |
| --- | --- |

W.

arvestades, et LGBTI-puuetega inimesed seisavad seoses tööhõivega silmitsi lisatakistustega, kusjuures 16 % neist väidab, et nad ei saa tööd või ametikõrgendust nende identiteedi tõttu, samas kui muidu tuleb LGBTI-inimeste puhul seda ette 10 %-l töötajatest; arvestades, et iga neljanda puuetega LGBTI-inimese kohta on tehtud halvustavaid märkuseid, neid on kiusatud ja väärkoheldud ning nende identiteet on avalikustatud ilma nende nõusolekuta (34);

| X. | arvestades, et hiljutine kogu ELi hõlmav uuring puuetega inimeste kohta näitas, et 96 % leiab, et juurdepääs avatud tööturule on ebapiisav või vajab täiustamist; samas kui ainult 10 % leiab, et kehtivad õigusaktid on piisavad, et kaitsta puuetega inimesi diskrimineerimise eest avatud tööturul; ja 18 % ei olnud teadlikud nende riigis diskrimineerimise eest kaitsvate õigusaktide olemasolust (35); |
| --- | --- |

X.

arvestades, et hiljutine kogu ELi hõlmav uuring puuetega inimeste kohta näitas, et 96 % leiab, et juurdepääs avatud tööturule on ebapiisav või vajab täiustamist; samas kui ainult 10 % leiab, et kehtivad õigusaktid on piisavad, et kaitsta puuetega inimesi diskrimineerimise eest avatud tööturul; ja 18 % ei olnud teadlikud nende riigis diskrimineerimise eest kaitsvate õigusaktide olemasolust (35);

| Y. | arvestades, et need andmed näitavad, et ELi puuetega inimeste strateegias aastateks 2010–2020 ei rõhutatud piisavalt puuetega inimeste tööhõivet ja läbipõimunud diskrimineerimist, millega nad kokku puutuvad; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et need andmed näitavad, et ELi puuetega inimeste strateegias aastateks 2010–2020 ei rõhutatud piisavalt puuetega inimeste tööhõivet ja läbipõimunud diskrimineerimist, millega nad kokku puutuvad;

| Z. | arvestades, et ahistamine töökohal, sealhulgas seksuaalne ahistamine ja survestamine sellest mitte teatama takistab eelkõige puuetega naiste juurdepääsu tööturule, töökoha säilitamist ja võrdseid karjäärivõimalusi; |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et ahistamine töökohal, sealhulgas seksuaalne ahistamine ja survestamine sellest mitte teatama takistab eelkõige puuetega naiste juurdepääsu tööturule, töökoha säilitamist ja võrdseid karjäärivõimalusi;

| AA. | arvestades, et puuetega inimeste ebasoodne olukord, tõrjutus ja diskrimineerimine tööturul pole eraldiseisev probleem, vaid on seotud kaasava hariduse puudumisega, sealhulgas varases lapsepõlves; elukestev õpe, sealhulgas kutseõpe; eluaseme ja tervishoiu valdkonnas esinevad tõkked, segregatsioon ja diskrimineerimine; ja juurdepääsu puudumine transpordile ning muudele teenustele ja toodetele; seetõttu on olukorra parandamiseks vaja terviklikku lähenemisviisi ja laiaulatuslikke meetmeid; |
| --- | --- |

AA.

arvestades, et puuetega inimeste ebasoodne olukord, tõrjutus ja diskrimineerimine tööturul pole eraldiseisev probleem, vaid on seotud kaasava hariduse puudumisega, sealhulgas varases lapsepõlves; elukestev õpe, sealhulgas kutseõpe; eluaseme ja tervishoiu valdkonnas esinevad tõkked, segregatsioon ja diskrimineerimine; ja juurdepääsu puudumine transpordile ning muudele teenustele ja toodetele; seetõttu on olukorra parandamiseks vaja terviklikku lähenemisviisi ja laiaulatuslikke meetmeid;

| AB. | arvestades, et vaimse heaolu edendamise ning halva vaimse tervise ja psühhosotsiaalsete puuete vältimise meetmed töökohal on kriitilise tähtsusega; |
| --- | --- |

AB.

arvestades, et vaimse heaolu edendamise ning halva vaimse tervise ja psühhosotsiaalsete puuete vältimise meetmed töökohal on kriitilise tähtsusega;

| AC. | arvestades, et juurdepääs töökohtadele, transpordi- ja tugiteenustele, eelkõige individuaalsele abile ja samuti laiemas mõttes ühiskonnale on hädavajalik, et puuetega inimesed saaksid tõhusalt kasutada oma õigust iseseisvale elule ja õigust tööle; arvestades, et liikmesriigid peaksid toetama ka takistusteta ehitatud keskkonna loomist; arvestades, et direktiiv (EL) 2019/882 toodete ja teenuste ligipääsetavusnõuete kohta annab pärast ülevõtmist märkimisväärse panuse takistusteta ühiskonna saavutamisse ning arvestades, et seetõttu tuleb selle ülevõtmist õigeaegselt ja hoolikalt jälgida; |
| --- | --- |

AC.

arvestades, et juurdepääs töökohtadele, transpordi- ja tugiteenustele, eelkõige individuaalsele abile ja samuti laiemas mõttes ühiskonnale on hädavajalik, et puuetega inimesed saaksid tõhusalt kasutada oma õigust iseseisvale elule ja õigust tööle; arvestades, et liikmesriigid peaksid toetama ka takistusteta ehitatud keskkonna loomist; arvestades, et direktiiv (EL) 2019/882 toodete ja teenuste ligipääsetavusnõuete kohta annab pärast ülevõtmist märkimisväärse panuse takistusteta ühiskonna saavutamisse ning arvestades, et seetõttu tuleb selle ülevõtmist õigeaegselt ja hoolikalt jälgida;

| AD. | arvestades, et hüvitiste kaotamine niipea, kui puuetega inimesed alustavad palgatööd, on kõrge riski- ja stressitasemega poliitika, peamine takistus tööle pääsemisel ja sotsiaalselt ebaõiglane, kuna ei võeta arvesse puuetega inimeste suuremat elukallidust; |
| --- | --- |

AD.

arvestades, et hüvitiste kaotamine niipea, kui puuetega inimesed alustavad palgatööd, on kõrge riski- ja stressitasemega poliitika, peamine takistus tööle pääsemisel ja sotsiaalselt ebaõiglane, kuna ei võeta arvesse puuetega inimeste suuremat elukallidust;

| AE. | arvestades, et puude erinevad määratlused, puude hindamise mitmekesisus ning liikmesriikides rakendatavad erisugused ja tihti ebaselged klassifitseerimise meetodid ning ka puudeseisundi vastastikuse tunnustamise puudumine takistavad puuetega inimeste liikumisvabadust ELis; |
| --- | --- |

AE.

arvestades, et puude erinevad määratlused, puude hindamise mitmekesisus ning liikmesriikides rakendatavad erisugused ja tihti ebaselged klassifitseerimise meetodid ning ka puudeseisundi vastastikuse tunnustamise puudumine takistavad puuetega inimeste liikumisvabadust ELis;

| AF. | arvestades, et teadlikkuse suurendamine on hädavajalik selleks, et tööandjad ja töötajad saaksid adekvaatselt tegutseda ja reageerida vastavalt teadmistele oma kohustustest ja õigustest mittediskrimineerimise valdkonnas; |
| --- | --- |

AF.

arvestades, et teadlikkuse suurendamine on hädavajalik selleks, et tööandjad ja töötajad saaksid adekvaatselt tegutseda ja reageerida vastavalt teadmistele oma kohustustest ja õigustest mittediskrimineerimise valdkonnas;

| AG. | arvestades, et uued tehnoloogiad, eriti tehisintellektisüsteemid, võivad arendada tõhusaid, kättesaadavaid ja mittediskrimineerivaid värbamisprotsesse, kuid pealiskaudne tehnoloogiline arendustegevus võib tekitada uute tõkete ja diskrimineerimisvormide lisamise ohu; arvestades, et puuetega inimeste õiguste konventsiooni artikliga 9 kehtestatakse nõue tagada teistega võrdsetel alustel nii ligipääsetav teave kui ka juurdepääs kommunikatsioonitehnoloogiatele ja -süsteemidele; |
| --- | --- |

AG.

arvestades, et uued tehnoloogiad, eriti tehisintellektisüsteemid, võivad arendada tõhusaid, kättesaadavaid ja mittediskrimineerivaid värbamisprotsesse, kuid pealiskaudne tehnoloogiline arendustegevus võib tekitada uute tõkete ja diskrimineerimisvormide lisamise ohu; arvestades, et puuetega inimeste õiguste konventsiooni artikliga 9 kehtestatakse nõue tagada teistega võrdsetel alustel nii ligipääsetav teave kui ka juurdepääs kommunikatsioonitehnoloogiatele ja -süsteemidele;

1.

kutsub ELi institutsioone ja liikmesriike üles kinnitama oma pühendumust puuetega inimeste kaasava võrdõiguslikkuse saavutamisele ja rakendama täielikult ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni, sealhulgas selle tööd ja tööhõivet käsitlevat artiklit 27; kutsub sel eesmärgil üles suurendama jõupingutusi ja püüdma luua puuetega inimeste ja kõigi jaoks kaasav, juurdepääsetav ja mittediskrimineeriv tööturg koos tervikliku elutsüklipõhise poliitilise lähenemisviisiga, kooskõlas ELi aluslepingutega ja Euroopa sotsiaalõiguste sambas sätestatud õigustega, samuti ÜRO tegevuskavas 2030 ja kestliku arengu eesmärkides sätestatud rahvusvaheliste väärtustega; nõuab, et ELi ja liikmesriigid ratifitseeriksid ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni fakultatiivprotokolli;

2.

on veendunud, et võrdse tööalase kohtlemise direktiivi tuleb muuta nii kiiresti kui võimalik, et see täielikult ühtlustada puuetega inimeste õiguste konventsiooni sätetega ja rakendada osalusprotsessi, mille eesmärk on tagada puuetega inimeste esindusorganisatsioonide otsene ja täielik kaasamine;

Kaasav ja juurdepääsetav töökoht

Kaasav ja juurdepääsetav töökoht

| 3. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma vastu universaaldisaini standardid ja suunised keskkondadele, programmidele, teenustele ja toodetele, sealhulgas töökohtadele, töövahenditele ja seadmetele juurdepääsetavuse kohta, et muuta need kõigi jaoks kasutamiskõlblikuks; |
| --- | --- |

3.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma vastu universaaldisaini standardid ja suunised keskkondadele, programmidele, teenustele ja toodetele, sealhulgas töökohtadele, töövahenditele ja seadmetele juurdepääsetavuse kohta, et muuta need kõigi jaoks kasutamiskõlblikuks;

| 4. | kutsub liikmesriike üles tagama puuetega inimeste jaoks töökohal mõistlike abinõude ettekirjutused ilma, et töötajad peaks kandma mingeid kulusid; kutsub komisjoni üles koostama selgeid ELi suuniseid mõistlike abinõude kohta, kirjeldades üksikasjalikult, millised need võivad vastavalt inimese vajadustele olla, et direktiivi artiklit 5 saaks riikide õigusesse tõhusalt üle võtta; kutsub komisjoni üles algatama rikkumismenetlusi ja innustama liikmesriike tagama sanktsioonide süsteemi olemasolu juhul, kui mõistlikke abinõude ettekirjutusi ei pakuta, kuna see kujutab endast diskrimineerimise vormi; on seisukohal, et parlament võib kasutada võimalust kutsuda komisjoni üles algatama selliseid rikkumismenetlusi; kutsub liikmesriike üles valmistama ette tugi- ja juhendmaterjale ning korraldama tööandjatele, töökohustuste kandjatele, töötajatele ja puuetega inimestele juurdepääsetavas vormis asjakohast koolitust, et arendada vajalikke teadmisi, oskusi ja teadlikkust mõistlike abinõude praktilise rakendamise kohta, kummutades seeläbi ka uskumusi selle ülemääraste kulude kohta; |
| --- | --- |

4.

kutsub liikmesriike üles tagama puuetega inimeste jaoks töökohal mõistlike abinõude ettekirjutused ilma, et töötajad peaks kandma mingeid kulusid; kutsub komisjoni üles koostama selgeid ELi suuniseid mõistlike abinõude kohta, kirjeldades üksikasjalikult, millised need võivad vastavalt inimese vajadustele olla, et direktiivi artiklit 5 saaks riikide õigusesse tõhusalt üle võtta; kutsub komisjoni üles algatama rikkumismenetlusi ja innustama liikmesriike tagama sanktsioonide süsteemi olemasolu juhul, kui mõistlikke abinõude ettekirjutusi ei pakuta, kuna see kujutab endast diskrimineerimise vormi; on seisukohal, et parlament võib kasutada võimalust kutsuda komisjoni üles algatama selliseid rikkumismenetlusi; kutsub liikmesriike üles valmistama ette tugi- ja juhendmaterjale ning korraldama tööandjatele, töökohustuste kandjatele, töötajatele ja puuetega inimestele juurdepääsetavas vormis asjakohast koolitust, et arendada vajalikke teadmisi, oskusi ja teadlikkust mõistlike abinõude praktilise rakendamise kohta, kummutades seeläbi ka uskumusi selle ülemääraste kulude kohta;

| 5. | mõistab teravalt hukka nõukogu direktiivi 2000/78/EÜ ebaühtlase ja puuduliku jõustamise mõnes liikmesriigis, kes ei suuda tõhusalt ja ühetaoliselt kindlaks teha ELi õiguse püsivaid rikkumisi ja nende eest karistusi määrata; |
| --- | --- |

5.

mõistab teravalt hukka nõukogu direktiivi 2000/78/EÜ ebaühtlase ja puuduliku jõustamise mõnes liikmesriigis, kes ei suuda tõhusalt ja ühetaoliselt kindlaks teha ELi õiguse püsivaid rikkumisi ja nende eest karistusi määrata;

| 6. | märgib, et kõikide inimeste võrdsus seaduse ees ja kaitse diskrimineerimise eest on inimõigus, mida tunnustatakse inimõiguste ülddeklaratsioonis, ÜRO konventsioonis naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta, ÜRO paktides kodaniku- ja poliitiliste õiguste ning majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste kohta ning Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioonis, millele kõik liikmesriigid on alla kirjutanud; tuletab meelde, et Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) konventsiooniga nr 111 keelatakse diskrimineerimine töö saamise ja kutsealale pääsemise valdkonnas; |
| --- | --- |

6.

märgib, et kõikide inimeste võrdsus seaduse ees ja kaitse diskrimineerimise eest on inimõigus, mida tunnustatakse inimõiguste ülddeklaratsioonis, ÜRO konventsioonis naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta, ÜRO paktides kodaniku- ja poliitiliste õiguste ning majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste kohta ning Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioonis, millele kõik liikmesriigid on alla kirjutanud; tuletab meelde, et Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) konventsiooniga nr 111 keelatakse diskrimineerimine töö saamise ja kutsealale pääsemise valdkonnas;

| 7. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid kasutaksid kohustuslikke töökoha mitmekesisuse kvoote või kaaluksid nende kehtestamist, et edendada kaasavat töökohta koos tõhusate ja proportsionaalsete sanktsioonidega rikkumise eest; teeb ettepaneku, et trahvid tuleks kaasamiseks reinvesteerida; rõhutab, et sellised meetmed peavad olema proportsionaalsed, võttes arvesse väikeseid struktuure; nõuab tungivalt, et liikmesriigid toetaksid riiklikke ja eraettevõtteid iga-aastaste mitmekesisuse kavade rakendamisel koos mõõdetavate eesmärkide ja perioodilise hindamisega ning toetama tööandjaid puuetega inimeste värbamisel selliste meetmete abil nagu vabatahtliku puuetega kandidaatide nimekirja või ühe akna süsteemi loomine, kust töötajaid värvata; kutsub liikmesriike üles, et kvootide kehtestamisega kaasneksid tööandjatele mõeldud koolitused kohaldatavate normide sisu ja kohaldamisala kohta; kutsub liikmesriike üles tegema riiklikele tööhõiveasutustele ülesandeks koostada vabatahtlik nimekiri puuetega tööotsijatest, mille abil aidata tööandjatel täita mitmekesisuse kvootide nõuet; |
| --- | --- |

7.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid kasutaksid kohustuslikke töökoha mitmekesisuse kvoote või kaaluksid nende kehtestamist, et edendada kaasavat töökohta koos tõhusate ja proportsionaalsete sanktsioonidega rikkumise eest; teeb ettepaneku, et trahvid tuleks kaasamiseks reinvesteerida; rõhutab, et sellised meetmed peavad olema proportsionaalsed, võttes arvesse väikeseid struktuure; nõuab tungivalt, et liikmesriigid toetaksid riiklikke ja eraettevõtteid iga-aastaste mitmekesisuse kavade rakendamisel koos mõõdetavate eesmärkide ja perioodilise hindamisega ning toetama tööandjaid puuetega inimeste värbamisel selliste meetmete abil nagu vabatahtliku puuetega kandidaatide nimekirja või ühe akna süsteemi loomine, kust töötajaid värvata; kutsub liikmesriike üles, et kvootide kehtestamisega kaasneksid tööandjatele mõeldud koolitused kohaldatavate normide sisu ja kohaldamisala kohta; kutsub liikmesriike üles tegema riiklikele tööhõiveasutustele ülesandeks koostada vabatahtlik nimekiri puuetega tööotsijatest, mille abil aidata tööandjatel täita mitmekesisuse kvootide nõuet;

| 8. | nõuab, et ELi institutsioonid oleksid eeskujuks, kehtestades mitmekesisuse kvoodid ja spetsiaalsed puuetega inimeste värbamist käsitlevad mitmekesisuse kvoodid, töötades välja mõistlike abinõude kohta asutusesisesed suunised, tagades täieliku juurdepääsu värbamisprotsessis ja töökohal ning võttes tööle igasuguste puuetega inimesi kõigil tasanditel ja otsides ametikohtade täitmiseks aktiivselt puuetega inimesi; kutsub liikmesriike üles tegema sama ka oma riiklikes haldusasutustes; |
| --- | --- |

8.

nõuab, et ELi institutsioonid oleksid eeskujuks, kehtestades mitmekesisuse kvoodid ja spetsiaalsed puuetega inimeste värbamist käsitlevad mitmekesisuse kvoodid, töötades välja mõistlike abinõude kohta asutusesisesed suunised, tagades täieliku juurdepääsu värbamisprotsessis ja töökohal ning võttes tööle igasuguste puuetega inimesi kõigil tasanditel ja otsides ametikohtade täitmiseks aktiivselt puuetega inimesi; kutsub liikmesriike üles tegema sama ka oma riiklikes haldusasutustes;

| 9. | kutsub liikmesriike üles järgima kestlikku kaasavat tööhõivepoliitikat, nagu kohandatud värbamisprotseduurid, töökoha kujundamine, kohandatud, paindlik ja toetatud tööhõive, tööjaotus, individuaalne suunamine ja toetus ning kaasavad ettevõtted, võttes arvesse eri liiki puuetega inimeste eripärasid ja hõlbustades seeläbi nende juurdepääsu tööturule; kutsub liikmesriike üles






  — | kasutama fiskaalseid stiimuleid ja muid rahalisi toetusmeetmeid, mis on mõeldud puuetega inimesi värbavatele või neile kutseõpet ja praktikat pakkuvatele ettevõtetele, sealhulgas VKEd; |
| --- | --- | --- |

9.

kutsub liikmesriike üles järgima kestlikku kaasavat tööhõivepoliitikat, nagu kohandatud värbamisprotseduurid, töökoha kujundamine, kohandatud, paindlik ja toetatud tööhõive, tööjaotus, individuaalne suunamine ja toetus ning kaasavad ettevõtted, võttes arvesse eri liiki puuetega inimeste eripärasid ja hõlbustades seeläbi nende juurdepääsu tööturule; kutsub liikmesriike üles

—

kasutama fiskaalseid stiimuleid ja muid rahalisi toetusmeetmeid, mis on mõeldud puuetega inimesi värbavatele või neile kutseõpet ja praktikat pakkuvatele ettevõtetele, sealhulgas VKEd;

| — | toetama riigihangete kaudu kaasavaid ettevõtteid, kes annavad puuetega inimestele tööd avatud tööturul; |
| --- | --- |

—

toetama riigihangete kaudu kaasavaid ettevõtteid, kes annavad puuetega inimestele tööd avatud tööturul;

| — | edendama kohandatud tööjõu vahendamise mudeleid; |
| --- | --- |

—

edendama kohandatud tööjõu vahendamise mudeleid;

| — | edendama ettevõtete sotsiaalset vastutust puuetega inimeste tööhõive küsimuses ja toetama sotsiaalmajanduse organisatsioone, kes investeerivad kasumi uuesti sotsiaalsetel eesmärkidel; |
| --- | --- |

—

edendama ettevõtete sotsiaalset vastutust puuetega inimeste tööhõive küsimuses ja toetama sotsiaalmajanduse organisatsioone, kes investeerivad kasumi uuesti sotsiaalsetel eesmärkidel;

| — | ja anda tööandjaile teavet kõnealuste poliitikameetmete ja stiimulite kohta; |
| --- | --- |

—

ja anda tööandjaile teavet kõnealuste poliitikameetmete ja stiimulite kohta;

kutsub liikmesriike üles toetama ettevõtteid, kes pakuvad sihipäraseid positiivseid meetmeid mitmeti ebasoodsate tingimuste lahendamiseks; kutsub liikmesriike üles vahetama parimaid tavasid, et teha kindlaks ja rakendada erinevaid sihtmeetmeid puuetega inimeste võrdse tööhõive tagamiseks;

| 10. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma viivitamata meetmeid, et hinnata puude seisukohast peamisi tööalaseid tulevikusuundumusi, kaasates aktiivselt ka puuetega inimesed, et teha kindlaks ja käivitada konkreetsed meetmed tööturu kaasavamaks muutmiseks, võttes arvesse puuetega inimeste mitmekesisust; rõhutab, kui tähtsad on selles kontekstis kaasavad ja juurdepääsetavad asjakohase rahastusega algatused, mille eesmärk on puuetega inimeste elukestev õpe, sealhulgas kutseharidus ja oskustega seotud koolitused juba varasest noorusest peale, pöörates erilist tähelepanu digitaalsetele ja rohelistele oskustele kooskõlas praeguse ja tulevase tööturu kiiresti muutuva olukorra ja nõudmistega; rõhutab lisaks, kui tähtis on pakkuda puuetega inimestele kogu nende elu jooksul asjakohast toetust, kasutada uuenduslikku tehnoloogiat paremini võrdsete võimaluste loomise ning hariduse ja tööhõive tõkete kõrvaldamise eesmärgil ning aidata puuetega inimestel pääseda juurde digitaalsetele tööriistadele ja tarkvarale, mis on nende iseseisva elu jaoks hädavajalikud; |
| --- | --- |

10.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma viivitamata meetmeid, et hinnata puude seisukohast peamisi tööalaseid tulevikusuundumusi, kaasates aktiivselt ka puuetega inimesed, et teha kindlaks ja käivitada konkreetsed meetmed tööturu kaasavamaks muutmiseks, võttes arvesse puuetega inimeste mitmekesisust; rõhutab, kui tähtsad on selles kontekstis kaasavad ja juurdepääsetavad asjakohase rahastusega algatused, mille eesmärk on puuetega inimeste elukestev õpe, sealhulgas kutseharidus ja oskustega seotud koolitused juba varasest noorusest peale, pöörates erilist tähelepanu digitaalsetele ja rohelistele oskustele kooskõlas praeguse ja tulevase tööturu kiiresti muutuva olukorra ja nõudmistega; rõhutab lisaks, kui tähtis on pakkuda puuetega inimestele kogu nende elu jooksul asjakohast toetust, kasutada uuenduslikku tehnoloogiat paremini võrdsete võimaluste loomise ning hariduse ja tööhõive tõkete kõrvaldamise eesmärgil ning aidata puuetega inimestel pääseda juurde digitaalsetele tööriistadele ja tarkvarale, mis on nende iseseisva elu jaoks hädavajalikud;

| 11. | kutsub liikmesriike üles suurendama riiklike tööturuasutuste suutlikkust kaasavate ettevõtete võrgustiku loomiseks, värbama igal tasandil spetsialiseerunud tööhõivealaseid abiteenistujaid, näiteks juhendajaid, kes hindavad tööd otsivate puuetega inimeste individuaalseid vajadusi, koolitavad ja toetavad neid, ning tugiisikuid, kes aitavad puuetega inimestel tegutseda avatud tööturul nii kaua kui vaja; |
| --- | --- |

11.

kutsub liikmesriike üles suurendama riiklike tööturuasutuste suutlikkust kaasavate ettevõtete võrgustiku loomiseks, värbama igal tasandil spetsialiseerunud tööhõivealaseid abiteenistujaid, näiteks juhendajaid, kes hindavad tööd otsivate puuetega inimeste individuaalseid vajadusi, koolitavad ja toetavad neid, ning tugiisikuid, kes aitavad puuetega inimestel tegutseda avatud tööturul nii kaua kui vaja;

| 12. | kutsub liikmesriike üles edendama inimõigustel põhinevaid lähenemisviise hariduses, et luua kaasav ja mittediskrimineeriv haridussüsteem, samuti toetama ülikoolide asjaomaste teaduskondade üliõpilaste universaaldisaini, mõistlike abinõude ja töökohtade mitmekesisuse alase koolituse arendamist ja pakkumist, kaasates puuetega inimesed, ning hõlbustama töökohapõhiste koolitajate, tööotsinguabiliste, puudevaldkonna ja mitmekesisuse nõustajate koolitamist, keskendudes erinevate puuetega inimeste eripäradele; |
| --- | --- |

12.

kutsub liikmesriike üles edendama inimõigustel põhinevaid lähenemisviise hariduses, et luua kaasav ja mittediskrimineeriv haridussüsteem, samuti toetama ülikoolide asjaomaste teaduskondade üliõpilaste universaaldisaini, mõistlike abinõude ja töökohtade mitmekesisuse alase koolituse arendamist ja pakkumist, kaasates puuetega inimesed, ning hõlbustama töökohapõhiste koolitajate, tööotsinguabiliste, puudevaldkonna ja mitmekesisuse nõustajate koolitamist, keskendudes erinevate puuetega inimeste eripäradele;

| 13. | kutsub liikmesriike üles järjepidevalt hindama koos puuetega inimeste esindajatega olemasolevate kaitstud töökodade omadusi, mitmekesisust ja tõhusust puuetega inimestele avatud tööturul töö leidmiseks vajalike oskuste pakkumisel, tagamaks, et nad on hõlmatud ja kaitstud kehtivate sotsiaalkindlustust, töötingimusi, miinimumpalka ja mittediskrimineerimist hõlmavate õigusraamistikega, kaotades samas järk-järgult sätted, mis rikuvad puuetega inimeste õiguste konventsiooni, eriti selle artiklit 27; kutsub komisjoni üles seda protsessi jälgima; tuletab meelde, et kaitstud töökojad peaksid piirduma ajutise võimalusena puuetega töötajate tööelus; kutsub sellega seoses liikmesriike üles töötama välja ja edendama kaasavaid tööhõivemudeleid avatud tööturul ja väljaspool kaitstud töökodasid, järgides täielikult puuetega inimeste õiguste konventsiooni; peale selle nõuab, et kaitstud töökodades tuleks puuetega töötajatele tagada avatud tööturul töötavate inimeste tööõigustega vähemalt samaväärsed õigused ja staatus; kutsub sellega seoses liikmesriike üles kiirendama asutusepõhisest lähenemisviisist loobumist, pakkuma tõhusaid, piirkondlikke ja detsentraliseeritud hooldussüsteeme, sealhulgas sotsiaalse aktiveerimise teenuseid, kõigil ühiskonna tasanditel, ja tagama puuetega inimeste sujuvama osalemise avatud tööturul ja ühiskonnas tervikuna; |
| --- | --- |

13.

kutsub liikmesriike üles järjepidevalt hindama koos puuetega inimeste esindajatega olemasolevate kaitstud töökodade omadusi, mitmekesisust ja tõhusust puuetega inimestele avatud tööturul töö leidmiseks vajalike oskuste pakkumisel, tagamaks, et nad on hõlmatud ja kaitstud kehtivate sotsiaalkindlustust, töötingimusi, miinimumpalka ja mittediskrimineerimist hõlmavate õigusraamistikega, kaotades samas järk-järgult sätted, mis rikuvad puuetega inimeste õiguste konventsiooni, eriti selle artiklit 27; kutsub komisjoni üles seda protsessi jälgima; tuletab meelde, et kaitstud töökojad peaksid piirduma ajutise võimalusena puuetega töötajate tööelus; kutsub sellega seoses liikmesriike üles töötama välja ja edendama kaasavaid tööhõivemudeleid avatud tööturul ja väljaspool kaitstud töökodasid, järgides täielikult puuetega inimeste õiguste konventsiooni; peale selle nõuab, et kaitstud töökodades tuleks puuetega töötajatele tagada avatud tööturul töötavate inimeste tööõigustega vähemalt samaväärsed õigused ja staatus; kutsub sellega seoses liikmesriike üles kiirendama asutusepõhisest lähenemisviisist loobumist, pakkuma tõhusaid, piirkondlikke ja detsentraliseeritud hooldussüsteeme, sealhulgas sotsiaalse aktiveerimise teenuseid, kõigil ühiskonna tasanditel, ja tagama puuetega inimeste sujuvama osalemise avatud tööturul ja ühiskonnas tervikuna;

| 14. | taunib asjaolu, et diskrimineerimine usu või veendumuste, puude, vanuse või seksuaalse sättumuse alusel võib kahjustada ELi lepingu eesmärkide saavutamist; |
| --- | --- |

14.

taunib asjaolu, et diskrimineerimine usu või veendumuste, puude, vanuse või seksuaalse sättumuse alusel võib kahjustada ELi lepingu eesmärkide saavutamist;

| 15. | väljendab heameelt komisjoni selliste algatuste üle nagu puuetega inimeste vajadusi arvestava linna auhind (Access City Award) ning toetab riikliku, piirkondliku ja kohaliku tasandi algatusi; |
| --- | --- |

15.

väljendab heameelt komisjoni selliste algatuste üle nagu puuetega inimeste vajadusi arvestava linna auhind (Access City Award) ning toetab riikliku, piirkondliku ja kohaliku tasandi algatusi;

| 16. | peab kahetsusväärseks, et vaimse või psühhosotsiaalse puudega inimesed kogevad oma õiguste kasutamisel mitmeid õiguslikke, institutsioonilisi, kommunikatsiooni- ja sotsiaalseid takistusi, mis takistavad neil hääletamast, kandideerimast avalikule ametikohale, kasutamast oma kodanikuosalust või lihtsalt oma elu kohta sõna sekka ütlemast; ergutab liikmesriike võtma viivitamata meetmeid oma õigusraamistike reformimiseks, et tagada puuetega inimestele õigus- ja teovõime teistega võrdsetel alustel kõigis eluvaldkondades kooskõlas ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni artikliga 12, ning tuletab meelde, et puuetega inimeste poliitilised õigused ja võimalus neid teistega võrdsetel alustel kasutada tuleb tagada kooskõlas ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni artikliga 29; |
| --- | --- |

16.

peab kahetsusväärseks, et vaimse või psühhosotsiaalse puudega inimesed kogevad oma õiguste kasutamisel mitmeid õiguslikke, institutsioonilisi, kommunikatsiooni- ja sotsiaalseid takistusi, mis takistavad neil hääletamast, kandideerimast avalikule ametikohale, kasutamast oma kodanikuosalust või lihtsalt oma elu kohta sõna sekka ütlemast; ergutab liikmesriike võtma viivitamata meetmeid oma õigusraamistike reformimiseks, et tagada puuetega inimestele õigus- ja teovõime teistega võrdsetel alustel kõigis eluvaldkondades kooskõlas ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni artikliga 12, ning tuletab meelde, et puuetega inimeste poliitilised õigused ja võimalus neid teistega võrdsetel alustel kasutada tuleb tagada kooskõlas ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni artikliga 29;

| 17. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama, et ELi rahalisi vahendeid ei kulutataks puuetega inimeste segregeeritud tööhõivekavadele, ilma et neil oleks väljavaateid leida tavapärast tööd; |
| --- | --- |

17.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama, et ELi rahalisi vahendeid ei kulutataks puuetega inimeste segregeeritud tööhõivekavadele, ilma et neil oleks väljavaateid leida tavapärast tööd;

Diskrimineerimisvaba töökoht

Diskrimineerimisvaba töökoht

| 18. | nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid töötaksid pingsamalt puuetega inimeste, nende esindusorganisatsioonide ja võrdõiguslikkusega tegelevate asutustega eesmärgiga valmistada ette ja käivitada tööandjatele, kõigi valdkondade kohustatud isikutele ja ühiskonnale laiemalt suunatud, juurdepääsetavas vormis ja viipekeeltes teadlikkuse suurendamise kampaaniad ja sihtotstarbelised koolitused puuetega inimeste võimete ja panuse, samuti mitmekesisuse, võrdsuse ja mittediskrimineerimise eeliste kohta, et kaotada praegune puuetega inimeste häbimärgistamine ja nende kohta käivad eelarvamused, võidelda kiusamise, ahistamise ja ekspluateerimise vastu ning saavutada kaasav võrdsus kõigi jaoks; |
| --- | --- |

18.

nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid töötaksid pingsamalt puuetega inimeste, nende esindusorganisatsioonide ja võrdõiguslikkusega tegelevate asutustega eesmärgiga valmistada ette ja käivitada tööandjatele, kõigi valdkondade kohustatud isikutele ja ühiskonnale laiemalt suunatud, juurdepääsetavas vormis ja viipekeeltes teadlikkuse suurendamise kampaaniad ja sihtotstarbelised koolitused puuetega inimeste võimete ja panuse, samuti mitmekesisuse, võrdsuse ja mittediskrimineerimise eeliste kohta, et kaotada praegune puuetega inimeste häbimärgistamine ja nende kohta käivad eelarvamused, võidelda kiusamise, ahistamise ja ekspluateerimise vastu ning saavutada kaasav võrdsus kõigi jaoks;

| 19. | rõhutab, kui oluline on, et diskrimineerimise ohvritel oleks juurdepääs teabele; peab vajalikuks, et liikmesriigid võtaksid asjakohased meetmed tagamaks, et ohvritele on kõigil kohtumenetluse etappidel olemas võrdõiguslikkusega tegelevate asutuste või asjakohaste vahendajate pakutav mõistlik ja kättesaadav õigusnõustamine ja -abi, sealhulgas konfidentsiaalne ja isiklik nõustamine, ning emotsionaalne, isiklik ja moraalne tugi; kutsub liikmesriike üles võitlema ka töökohal toimuva ahistamise ja vägivalla vastu, mis eirab inimese väärikust ja/või loob solvava töökeskkonna; |
| --- | --- |

19.

rõhutab, kui oluline on, et diskrimineerimise ohvritel oleks juurdepääs teabele; peab vajalikuks, et liikmesriigid võtaksid asjakohased meetmed tagamaks, et ohvritele on kõigil kohtumenetluse etappidel olemas võrdõiguslikkusega tegelevate asutuste või asjakohaste vahendajate pakutav mõistlik ja kättesaadav õigusnõustamine ja -abi, sealhulgas konfidentsiaalne ja isiklik nõustamine, ning emotsionaalne, isiklik ja moraalne tugi; kutsub liikmesriike üles võitlema ka töökohal toimuva ahistamise ja vägivalla vastu, mis eirab inimese väärikust ja/või loob solvava töökeskkonna;

| 20. | kutsub liikmesriike üles võtma aktiivseid meetmeid, et kaitsta kõiki, sealhulgas puuetega inimesi, diskrimineerimise eest, et tagada kooskõlas puuetega inimeste õiguste konventsiooniga töökohtade, transpordi ja hoonete juurdepääsetavus, ja pakkuma puuetega inimeste jaoks mõistlikke abinõusid kõigis tööetappides alates värbamisest kuni edutamiseni, tagamaks ohutud ja tervislikud töötingimused ning tööalane rehabilitatsioon; kutsub ELi institutsioone üles võtma samu meetmeid; kutsub liikmesriike üles tagama, et puuetega inimesed saaksid oma töö- ja ametiühinguõigusi kasutada võrdsetel tingimustel ning et nad oleksid kaitstud vägivalla, töö- ja küberkiusamise ning ahistamise, sealhulgas eelkõige puuetega naiste seksuaalse ahistamise eest; nõuab sel eesmärgil tungivalt, et liikmesriigid ratifitseeriksid Istanbuli konventsiooni, millel peaks olema valdkonnaülene mõju kõigile ELi õigusaktidele, pöörates erilist tähelepanu puuetega naistele, kes puutuvad kokku mitmekordse diskrimineerimisega ja on töökohal ahistamise suhtes kaitsetumad; kutsub ELi institutsioone üles võtma samu meetmeid; |
| --- | --- |

20.

kutsub liikmesriike üles võtma aktiivseid meetmeid, et kaitsta kõiki, sealhulgas puuetega inimesi, diskrimineerimise eest, et tagada kooskõlas puuetega inimeste õiguste konventsiooniga töökohtade, transpordi ja hoonete juurdepääsetavus, ja pakkuma puuetega inimeste jaoks mõistlikke abinõusid kõigis tööetappides alates värbamisest kuni edutamiseni, tagamaks ohutud ja tervislikud töötingimused ning tööalane rehabilitatsioon; kutsub ELi institutsioone üles võtma samu meetmeid; kutsub liikmesriike üles tagama, et puuetega inimesed saaksid oma töö- ja ametiühinguõigusi kasutada võrdsetel tingimustel ning et nad oleksid kaitstud vägivalla, töö- ja küberkiusamise ning ahistamise, sealhulgas eelkõige puuetega naiste seksuaalse ahistamise eest; nõuab sel eesmärgil tungivalt, et liikmesriigid ratifitseeriksid Istanbuli konventsiooni, millel peaks olema valdkonnaülene mõju kõigile ELi õigusaktidele, pöörates erilist tähelepanu puuetega naistele, kes puutuvad kokku mitmekordse diskrimineerimisega ja on töökohal ahistamise suhtes kaitsetumad; kutsub ELi institutsioone üles võtma samu meetmeid;

| 21. | rõhutab lisaks vajadust puuetega inimeste õiguste garantii järele, mis hõlmaks erimeetmeid puuetega naiste vajaduste rahuldamiseks; |
| --- | --- |

21.

rõhutab lisaks vajadust puuetega inimeste õiguste garantii järele, mis hõlmaks erimeetmeid puuetega naiste vajaduste rahuldamiseks;

| 22. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama, et sektori ja ettevõtte tasandil rakendatav kaasamispoliitika kehtestataks töötajate esindajatega konsulteerides; |
| --- | --- |

22.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama, et sektori ja ettevõtte tasandil rakendatav kaasamispoliitika kehtestataks töötajate esindajatega konsulteerides;

| 23. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles toetama õnnetusjuhtumi tõttu puudeseisundi saanud töötajaid töösuhte jätkamisel või pakkudes asjaomasele isikule tema uusi oskusi kajastavat samaväärset tööd, kaotamata õigusi ja töötingimusi, mis tal olid enne vigastada saamist; |
| --- | --- |

23.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles toetama õnnetusjuhtumi tõttu puudeseisundi saanud töötajaid töösuhte jätkamisel või pakkudes asjaomasele isikule tema uusi oskusi kajastavat samaväärset tööd, kaotamata õigusi ja töötingimusi, mis tal olid enne vigastada saamist;

| 24. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles puuetega inimeste värbamise ja tööle naasmise toetamisel kasutama ennetavat ja kaasavat lähenemist töötervishoiule ja tööohutusele; märgib, et seda oleks võimalik saavutada integreeritud võimaluste kaudu, kombineerides töötervishoiu ja tööohutuse ennetusmeetmeid mitmesuguste tööalase konkurentsivõime meetmetega, nagu individuaalne toetus, nõustamine, juhendamine ning juurdepääs üld- ja kutseharidusele ja koolitusele; |
| --- | --- |

24.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles puuetega inimeste värbamise ja tööle naasmise toetamisel kasutama ennetavat ja kaasavat lähenemist töötervishoiule ja tööohutusele; märgib, et seda oleks võimalik saavutada integreeritud võimaluste kaudu, kombineerides töötervishoiu ja tööohutuse ennetusmeetmeid mitmesuguste tööalase konkurentsivõime meetmetega, nagu individuaalne toetus, nõustamine, juhendamine ning juurdepääs üld- ja kutseharidusele ja koolitusele;

| 25. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tegelema praeguse soolise, puuetega inimeste ja etnilise palgalõhega ning võideldes sellega otsese ja kaudse palgadiskrimineerimise ja palgavaesuse ohu vastu töötajate puhul, kes puutuvad töökohal kokku takistustega ja kes kannatavad mitmekordse diskrimineerimise all, eelkõige LGBTI-inimesed, naised, romad ja pagulased; ootab komisjoni ettekannet väljakuulutatud õigusaktide kohta, mis käsitlevad palga läbipaistvust töökohal 2021. aasta esimeses kvartalis, et võidelda palgalõhe vastu, millega puutuvad kokku ebasoodsas olukorras olevad sotsiaalsed rühmad, eriti puuetega inimesed; |
| --- | --- |

25.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tegelema praeguse soolise, puuetega inimeste ja etnilise palgalõhega ning võideldes sellega otsese ja kaudse palgadiskrimineerimise ja palgavaesuse ohu vastu töötajate puhul, kes puutuvad töökohal kokku takistustega ja kes kannatavad mitmekordse diskrimineerimise all, eelkõige LGBTI-inimesed, naised, romad ja pagulased; ootab komisjoni ettekannet väljakuulutatud õigusaktide kohta, mis käsitlevad palga läbipaistvust töökohal 2021. aasta esimeses kvartalis, et võidelda palgalõhe vastu, millega puutuvad kokku ebasoodsas olukorras olevad sotsiaalsed rühmad, eriti puuetega inimesed;

| 26. | rõhutab, et trans-inimeste kaitsmine diskrimineerimise eest tööhõives peab olema tõhus ja kutsub liikmesriike üles sellise diskrimineerimisega võitlema, eelkõige tööhõive valdkonnas; |
| --- | --- |

26.

rõhutab, et trans-inimeste kaitsmine diskrimineerimise eest tööhõives peab olema tõhus ja kutsub liikmesriike üles sellise diskrimineerimisega võitlema, eelkõige tööhõive valdkonnas;

| 27. | kutsub liikmesriike üles puuetega inimeste tööturule sisenemisel või teatava sissetuleku künnise ületamisel neilt mitte ära võtma nende puude alusel makstavaid hüvitisi, mis aitavad katta puuetega seotud lisakulusid, kuna see tava soodustab palga- ja eakate vaesuse teket, sest need õigused aitavad toetada puuetega inimesi tõkete ületamisel ning aidata kaasa nende väärikuse ja võrdsuse tagamisele; |
| --- | --- |

27.

kutsub liikmesriike üles puuetega inimeste tööturule sisenemisel või teatava sissetuleku künnise ületamisel neilt mitte ära võtma nende puude alusel makstavaid hüvitisi, mis aitavad katta puuetega seotud lisakulusid, kuna see tava soodustab palga- ja eakate vaesuse teket, sest need õigused aitavad toetada puuetega inimesi tõkete ületamisel ning aidata kaasa nende väärikuse ja võrdsuse tagamisele;

| 28. | kutsub liikmesriike üles tagama piisava paindlikkuse sotsiaaltoetuste ja -hüvitiste määramisel, nii et neid saab kohandada puuetega inimeste individuaalsete vajaduste ja karjäärivõimalustega; |
| --- | --- |

28.

kutsub liikmesriike üles tagama piisava paindlikkuse sotsiaaltoetuste ja -hüvitiste määramisel, nii et neid saab kohandada puuetega inimeste individuaalsete vajaduste ja karjäärivõimalustega;

| 29. | kutsub komisjoni üles hindama, kas liikmesriikides on ette nähtud üksikasjalikud sätted õiguse kohta sünnituspuhkusele, isapuhkusele, vanemapuhkusele ja hoolduspuhkusele, ning paindlikule töökorraldusele, ja kas need on kohandatud puuetega emade, puude või pikaajalise haigusega laste emade, või erilisse olukorda sattunud emade konkreetsetele vajadustele, näiteks seoses lapse enneaegse sünniga; nõuab laiahaardelisemate meetmete kehtestamist, et edendada meeste kui hooldajate võrdset rolli; kutsub liikmesriike üles esitama riiklikke strateegiaid mitteametlike hooldajate toetamiseks; rõhutab vajadust kvaliteetsete ja kättesaadavate lapsehoiuteenuste järele, et tagada naiste võrdne osalemine töökeskkonnas; |
| --- | --- |

29.

kutsub komisjoni üles hindama, kas liikmesriikides on ette nähtud üksikasjalikud sätted õiguse kohta sünnituspuhkusele, isapuhkusele, vanemapuhkusele ja hoolduspuhkusele, ning paindlikule töökorraldusele, ja kas need on kohandatud puuetega emade, puude või pikaajalise haigusega laste emade, või erilisse olukorda sattunud emade konkreetsetele vajadustele, näiteks seoses lapse enneaegse sünniga; nõuab laiahaardelisemate meetmete kehtestamist, et edendada meeste kui hooldajate võrdset rolli; kutsub liikmesriike üles esitama riiklikke strateegiaid mitteametlike hooldajate toetamiseks; rõhutab vajadust kvaliteetsete ja kättesaadavate lapsehoiuteenuste järele, et tagada naiste võrdne osalemine töökeskkonnas;

| 30. | kutsub komisjoni üles pärast puuetega inimesi esindavate organisatsioonidega peetud konsultatsioone tegema ettepanekuid võrdõiguslikkusega tegelevate asutuste standardeid käsitlevate õigusaktide kohta, andes neile seeläbi tugevamad volitused ja piisavad vahendid, et kaitsta puuetega inimeste võrdset kohtlemist ning tagada kõigile kättesaadava teabe levitamine; |
| --- | --- |

30.

kutsub komisjoni üles pärast puuetega inimesi esindavate organisatsioonidega peetud konsultatsioone tegema ettepanekuid võrdõiguslikkusega tegelevate asutuste standardeid käsitlevate õigusaktide kohta, andes neile seeläbi tugevamad volitused ja piisavad vahendid, et kaitsta puuetega inimeste võrdset kohtlemist ning tagada kõigile kättesaadava teabe levitamine;

| 31. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles pakkuma jätkusuutlikku rahastamist puuetega inimeste esindusorganisatsioonide suutlikkuse suurendamise eesmärgil, tunnistades nende tähtsust võitluses puuetega inimeste diskrimineerimise vastu; |
| --- | --- |

31.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles pakkuma jätkusuutlikku rahastamist puuetega inimeste esindusorganisatsioonide suutlikkuse suurendamise eesmärgil, tunnistades nende tähtsust võitluses puuetega inimeste diskrimineerimise vastu;

| 32. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles ühtlustama puude määratlust ja tagama puudeseisundi vastastikuse tunnustamise kõikides liikmesriikides, et tagada puuetega inimeste vaba liikumine ja nende ELi kodanikuõiguste kasutamine; kutsub sel eesmärgil komisjoni ja liikmesriike üles korraldama uuringu kehtivate õigusaktide kohta ja koguma liikmesriikidelt parimaid tavasid; tunnistab, et vaba liikumine on Euroopa Liidus põhiõigus; kutsub seetõttu komisjoni ja liikmesriike üles laiendama ELi puudega isiku kaardi kasutamist kõikidesse liikmesriikidesse ja suurendama selle ulatust, millega võimaldatakse puuetega inimeste seisundi tunnustamine ja juurdepääs teenustele kogu ELis, hõlbustades seeläbi puuetega inimeste elamist ja töötamist välismaal; kutsub komisjoni üles looma puuetega inimeste jaoks riiklikes viipekeeltes ja juurdepääsetavas vormingus keskse teabepunkti puuetega inimeste jaoks mõeldud saadaval teenuste kohta erinevates liikmesriikides; |
| --- | --- |

32.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles ühtlustama puude määratlust ja tagama puudeseisundi vastastikuse tunnustamise kõikides liikmesriikides, et tagada puuetega inimeste vaba liikumine ja nende ELi kodanikuõiguste kasutamine; kutsub sel eesmärgil komisjoni ja liikmesriike üles korraldama uuringu kehtivate õigusaktide kohta ja koguma liikmesriikidelt parimaid tavasid; tunnistab, et vaba liikumine on Euroopa Liidus põhiõigus; kutsub seetõttu komisjoni ja liikmesriike üles laiendama ELi puudega isiku kaardi kasutamist kõikidesse liikmesriikidesse ja suurendama selle ulatust, millega võimaldatakse puuetega inimeste seisundi tunnustamine ja juurdepääs teenustele kogu ELis, hõlbustades seeläbi puuetega inimeste elamist ja töötamist välismaal; kutsub komisjoni üles looma puuetega inimeste jaoks riiklikes viipekeeltes ja juurdepääsetavas vormingus keskse teabepunkti puuetega inimeste jaoks mõeldud saadaval teenuste kohta erinevates liikmesriikides;

| 33. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tunnustama ja edendama kasutajapõhist individuaalset abistamist kooskõlas puuetega inimeste õiguste konventsiooni komitee üldmärkusega nr 5, et edendada iseseisvat elu ja tööturule kaasamist; tuletab meelde, et individuaalse abi eripära tõttu tuleb vaba liikumise sätted kohandada puuetega inimeste vajadustega; nõuab, et EL võtaks meetmeid individuaalse abiga tegelemiseks, eriti seoses puuetega inimeste ja nende isiklike abistajate vaba liikumisega; |
| --- | --- |

33.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tunnustama ja edendama kasutajapõhist individuaalset abistamist kooskõlas puuetega inimeste õiguste konventsiooni komitee üldmärkusega nr 5, et edendada iseseisvat elu ja tööturule kaasamist; tuletab meelde, et individuaalse abi eripära tõttu tuleb vaba liikumise sätted kohandada puuetega inimeste vajadustega; nõuab, et EL võtaks meetmeid individuaalse abiga tegelemiseks, eriti seoses puuetega inimeste ja nende isiklike abistajate vaba liikumisega;

| 34. | tuletab meelde, et uued tehnoloogiad kujutavad endast kõigile töötajatele, eriti puuetega inimestele, nii võimalusi kui ka probleeme; rõhutab sellega seoses, et uued tehnoloogiad võivad puuetega inimeste jaoks ligipääsetavuse puhul tekitada suuri probleeme; rõhutab seetõttu, et ligipääsetavus tuleb lisada eeltingimusena kõikidesse ELi algatustesse ning et EL peaks võtma meetmeid universaaldisaini rakendamise toetamiseks ning tugitehnoloogiate kättesaadavuse ja taskukohasuse tagamiseks; kutsub komisjoni üles kooskõlas ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooniga tagama info- ja kommunikatsioonitehnoloogiate ja -süsteemide täieliku ja tõhusa juurdepääsu võrdsetel alustel ja kohaldamise, ning sellega seoses suunised, mis aitavad tehisintellekti arendajatel arenguprotsesside kaudu arvestada puuetega inimeste vajadustega, vältides uute diskrimineerivate eelarvamuste teket; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles toetama uurimisprogramme, mis on suunatud abitehnoloogiate, sealhulgas robootika, digitaaltehnoloogia ja tehisintellekti arendamisele, eesmärgiga võimaldada puuetega inimeste täielikku integreerimist kõikidesse eluvaldkondadesse; kutsub liikmesriike üles tagama puuetega inimestele juurdepääsu taskukohastele digitaalsetele tööriistadele ja tarkvarale, mis on kohandatud nende vajadustega, ja võtta digitaalsete tööriistade või tarkvara määratlemisel aluseks puuetega inimesi esindavate organisatsioonide asjatundlikkuse puuetega inimese individuaalsete vajaduste kohta; |
| --- | --- |

34.

tuletab meelde, et uued tehnoloogiad kujutavad endast kõigile töötajatele, eriti puuetega inimestele, nii võimalusi kui ka probleeme; rõhutab sellega seoses, et uued tehnoloogiad võivad puuetega inimeste jaoks ligipääsetavuse puhul tekitada suuri probleeme; rõhutab seetõttu, et ligipääsetavus tuleb lisada eeltingimusena kõikidesse ELi algatustesse ning et EL peaks võtma meetmeid universaaldisaini rakendamise toetamiseks ning tugitehnoloogiate kättesaadavuse ja taskukohasuse tagamiseks; kutsub komisjoni üles kooskõlas ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooniga tagama info- ja kommunikatsioonitehnoloogiate ja -süsteemide täieliku ja tõhusa juurdepääsu võrdsetel alustel ja kohaldamise, ning sellega seoses suunised, mis aitavad tehisintellekti arendajatel arenguprotsesside kaudu arvestada puuetega inimeste vajadustega, vältides uute diskrimineerivate eelarvamuste teket; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles toetama uurimisprogramme, mis on suunatud abitehnoloogiate, sealhulgas robootika, digitaaltehnoloogia ja tehisintellekti arendamisele, eesmärgiga võimaldada puuetega inimeste täielikku integreerimist kõikidesse eluvaldkondadesse; kutsub liikmesriike üles tagama puuetega inimestele juurdepääsu taskukohastele digitaalsetele tööriistadele ja tarkvarale, mis on kohandatud nende vajadustega, ja võtta digitaalsete tööriistade või tarkvara määratlemisel aluseks puuetega inimesi esindavate organisatsioonide asjatundlikkuse puuetega inimese individuaalsete vajaduste kohta;

Sihipärased lisameetmed ja puuetega inimeste õiguste peavoolustamine

Sihipärased lisameetmed ja puuetega inimeste õiguste peavoolustamine

| 35. | väljendab heameelt komisjoni 2020. aasta järgse ELi puuetega inimeste strateegia avaliku konsultatsiooni üle; kutsub komisjoni üles pöörama strateegias erilist tähelepanu tööhõivele, samuti hõlmama kõiki puuetega inimeste õiguste konventsiooni sätteid, püstitama töökoha puuetega inimeste heterogeensust kajastava mitmekesisusega seotud selgeid, mõõdetavaid ja ambitsioonikaid eesmärke, tegelema mitmekordse läbipõimunud diskrimineerimise küsimusega ning jälgima strateegia tõhusust puuetega inimeste ja neid esindavate organisatsioonide kaasamise abil; rõhutab, et strateegia ja ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni rakendamise tagamiseks on hädavajalik koostöö ametiasutuste, sotsiaalpartnerite, organisatsioonide ja kodanikuühiskonnaga Euroopa, riiklikel ja kohalikel tasanditel; kutsub komisjoni üles esildama meetmeid, mille abil lahendada COVID-19-ga seotud keerdküsimusi ja puuetega inimeste õiguste rikkumisi; rõhutab, et puuetega inimeste diskrimineerimine on COVID-19 pandeemia ajal süvenenud, ohustades puuetega inimeste elu ning nende füüsilist ja vaimset tervist; kutsub komisjoni üles siduma tulevane puuetega inimeste strateegia Euroopa poolaasta protsessiga; |
| --- | --- |

35.

väljendab heameelt komisjoni 2020. aasta järgse ELi puuetega inimeste strateegia avaliku konsultatsiooni üle; kutsub komisjoni üles pöörama strateegias erilist tähelepanu tööhõivele, samuti hõlmama kõiki puuetega inimeste õiguste konventsiooni sätteid, püstitama töökoha puuetega inimeste heterogeensust kajastava mitmekesisusega seotud selgeid, mõõdetavaid ja ambitsioonikaid eesmärke, tegelema mitmekordse läbipõimunud diskrimineerimise küsimusega ning jälgima strateegia tõhusust puuetega inimeste ja neid esindavate organisatsioonide kaasamise abil; rõhutab, et strateegia ja ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni rakendamise tagamiseks on hädavajalik koostöö ametiasutuste, sotsiaalpartnerite, organisatsioonide ja kodanikuühiskonnaga Euroopa, riiklikel ja kohalikel tasanditel; kutsub komisjoni üles esildama meetmeid, mille abil lahendada COVID-19-ga seotud keerdküsimusi ja puuetega inimeste õiguste rikkumisi; rõhutab, et puuetega inimeste diskrimineerimine on COVID-19 pandeemia ajal süvenenud, ohustades puuetega inimeste elu ning nende füüsilist ja vaimset tervist; kutsub komisjoni üles siduma tulevane puuetega inimeste strateegia Euroopa poolaasta protsessiga;

| 36. | nõuab kogu ELi hõlmavat puuetega inimeste andmete kogumist inimõigustel põhineva lähenemisviisi alusel, sealhulgast tööhõivet ja kutseharidust käsitlevad andmed, segregeerituna soo, vanuse, puude tüübi, rassi / etnilise päritolu, seksuaalse sättumuse, haridustaseme jms järgi, sealhulgas puuetega inimeste kohta, kes on siiani statistikast välja jäetud; nõuab andmete kogumist seoses COVID-19 kriisi mõjuga puuetega inimestele, et kavandada poliitikat tulevasteks kriisideks valmistumiseks; |
| --- | --- |

36.

nõuab kogu ELi hõlmavat puuetega inimeste andmete kogumist inimõigustel põhineva lähenemisviisi alusel, sealhulgast tööhõivet ja kutseharidust käsitlevad andmed, segregeerituna soo, vanuse, puude tüübi, rassi / etnilise päritolu, seksuaalse sättumuse, haridustaseme jms järgi, sealhulgas puuetega inimeste kohta, kes on siiani statistikast välja jäetud; nõuab andmete kogumist seoses COVID-19 kriisi mõjuga puuetega inimestele, et kavandada poliitikat tulevasteks kriisideks valmistumiseks;

| 37. | nõuab, et kõik ELi institutsioonid ja liikmesriigid tegutseksid vastavalt loosungile „mitte midagi meie kohta ilma meieta“ ja teeksid tihedat koostööd puuetega inimestega ja neid esindavate organisatsioonidega, täiustades nende asjatundlikkust ja kaasates neid aktiivselt asjakohaste otsuste tegemise, õigusaktide, strateegiate, poliitikameetmete ja programmide, sealhulgas tavaprogrammide kõikidesse etappidesse; |
| --- | --- |

37.

nõuab, et kõik ELi institutsioonid ja liikmesriigid tegutseksid vastavalt loosungile „mitte midagi meie kohta ilma meieta“ ja teeksid tihedat koostööd puuetega inimestega ja neid esindavate organisatsioonidega, täiustades nende asjatundlikkust ja kaasates neid aktiivselt asjakohaste otsuste tegemise, õigusaktide, strateegiate, poliitikameetmete ja programmide, sealhulgas tavaprogrammide kõikidesse etappidesse;

| 38. | palub komisjonil ja liikmesriikidel tagada puuetega inimeste õiguste integreerimine, võttes arvesse mitmekordse diskrimineerimise all kannatavate isikute konkreetset olukorda, kõikidesse tööhõivega seotud ettepanekutesse, sealhulgas nendesse, mis käsitlevad eeldatavaid tööga seotud muutusi tulevikus ning ka digitaalsete ja keskkonnasäästlike oskuste arendamisele suunatud meetmete kavandamisel ja rakendamisel; |
| --- | --- |

38.

palub komisjonil ja liikmesriikidel tagada puuetega inimeste õiguste integreerimine, võttes arvesse mitmekordse diskrimineerimise all kannatavate isikute konkreetset olukorda, kõikidesse tööhõivega seotud ettepanekutesse, sealhulgas nendesse, mis käsitlevad eeldatavaid tööga seotud muutusi tulevikus ning ka digitaalsete ja keskkonnasäästlike oskuste arendamisele suunatud meetmete kavandamisel ja rakendamisel;

| 39. | kutsub komisjoni, eriti võrdõiguslikkuse rakkerühma ja liikmesriike üles süstemaatiliselt peavoolustama puuetega inimeste õigusi kõigis asjakohastes õigusaktides, poliitikameetmetes ja programmides, pöörates erilist tähelepanu neile, kes kannatavad läbipõimunud diskrimineerimise all, kuna võrdõiguslikkust tööhõives ei saa käsitleda eraldi võrdsest juurdepääsust haridusele, tervishoiule, eluasemele, õiglusele ja sotsiaalkaitsele, ning keskenduma laiemalt juurdepääsetavusele, et teha edusamme juurdepääsetava ehitatud keskkonna, avalike ruumide, transpordi, teabe ja kommunikatsioonitehnoloogia jms suunas; rõhutab sellega seoses vajadust luua puuetega inimeste teabekeskus kõigis ELi institutsioonides, sealhulgas kõigis komisjoni peadirektoraatides ja ELi ametites, lisaks institutsioonidevahelisele kooskõlastusmehhanismile, et tagada puuete peavoolustamine kõikides ELi õigusaktides; |
| --- | --- |

39.

kutsub komisjoni, eriti võrdõiguslikkuse rakkerühma ja liikmesriike üles süstemaatiliselt peavoolustama puuetega inimeste õigusi kõigis asjakohastes õigusaktides, poliitikameetmetes ja programmides, pöörates erilist tähelepanu neile, kes kannatavad läbipõimunud diskrimineerimise all, kuna võrdõiguslikkust tööhõives ei saa käsitleda eraldi võrdsest juurdepääsust haridusele, tervishoiule, eluasemele, õiglusele ja sotsiaalkaitsele, ning keskenduma laiemalt juurdepääsetavusele, et teha edusamme juurdepääsetava ehitatud keskkonna, avalike ruumide, transpordi, teabe ja kommunikatsioonitehnoloogia jms suunas; rõhutab sellega seoses vajadust luua puuetega inimeste teabekeskus kõigis ELi institutsioonides, sealhulgas kõigis komisjoni peadirektoraatides ja ELi ametites, lisaks institutsioonidevahelisele kooskõlastusmehhanismile, et tagada puuete peavoolustamine kõikides ELi õigusaktides;

| 40. | on mures selle pärast, et puuetega inimeste, eriti pimedate või kurtide, vaimse puudega inimeste ning autismispektri häirega inimeste juurdepääs teabele ja teavitusele on märkimisväärselt takistatud; tuletab meelde, et erinevused üksikisikute suutlikkuses saada ja levitada teavet ning kasutada info- ja kommunikatsioonitehnoloogiat kujutavad endast teadmiste lõhet, mis tekitab ebavõrdsust; |
| --- | --- |

40.

on mures selle pärast, et puuetega inimeste, eriti pimedate või kurtide, vaimse puudega inimeste ning autismispektri häirega inimeste juurdepääs teabele ja teavitusele on märkimisväärselt takistatud; tuletab meelde, et erinevused üksikisikute suutlikkuses saada ja levitada teavet ning kasutada info- ja kommunikatsioonitehnoloogiat kujutavad endast teadmiste lõhet, mis tekitab ebavõrdsust;

| 41. | nõuab liidu õiguse ja poliitika läbivaatamist valdkondadevahelist ja terviklikku lähenemisviisi kasutades, et tagada neis puuetega inimeste õiguste konventsiooni täielik järgimine; |
| --- | --- |

41.

nõuab liidu õiguse ja poliitika läbivaatamist valdkondadevahelist ja terviklikku lähenemisviisi kasutades, et tagada neis puuetega inimeste õiguste konventsiooni täielik järgimine;

| 42. | kutsub liikmesriike üles käsitlema integreeritud lähenemisviisi kasutades puuetega laste diskrimineerimist ja nendevastast vägivalda, tõdedes, et nende laste puhul on suurem oht langeda ohvriks; rõhutab, et puuetega laste hääl peaks olema esindatud neid käsitlevate õigusaktide, poliitika, teenuste ja meetmete väljatöötamisel, rakendamisel ja järelevalves; |
| --- | --- |

42.

kutsub liikmesriike üles käsitlema integreeritud lähenemisviisi kasutades puuetega laste diskrimineerimist ja nendevastast vägivalda, tõdedes, et nende laste puhul on suurem oht langeda ohvriks; rõhutab, et puuetega laste hääl peaks olema esindatud neid käsitlevate õigusaktide, poliitika, teenuste ja meetmete väljatöötamisel, rakendamisel ja järelevalves;

| 43. | rõhutab vajadust lisada uude rände- ja varjupaigaleppesse spetsiifilised ja asjakohased sätted, et võtta puuetega inimeste vajadusi nõuetekohaselt arvesse kõigis etappides ja protsessides; |
| --- | --- |

43.

rõhutab vajadust lisada uude rände- ja varjupaigaleppesse spetsiifilised ja asjakohased sätted, et võtta puuetega inimeste vajadusi nõuetekohaselt arvesse kõigis etappides ja protsessides;

| 44. | peab kahetsusväärseks, et liidu õigus ei kaitse üksikisikuid puuete alusel diskrimineerimise eest väljaspool töökohta ja tööhõivet; |
| --- | --- |

44.

peab kahetsusväärseks, et liidu õigus ei kaitse üksikisikuid puuete alusel diskrimineerimise eest väljaspool töökohta ja tööhõivet;

| 45. | palub nõukogul lõpetada viivitamatult kavandatud horisontaalse diskrimineerimisvastase direktiivi kohaste läbirääkimiste tõkestamine ja liikuda kokkuleppe poole, laiendades seeläbi puuetega inimeste kaitset tööhõivesfäärist väljapoole; |
| --- | --- |

45.

palub nõukogul lõpetada viivitamatult kavandatud horisontaalse diskrimineerimisvastase direktiivi kohaste läbirääkimiste tõkestamine ja liikuda kokkuleppe poole, laiendades seeläbi puuetega inimeste kaitset tööhõivesfäärist väljapoole;

| 46. | väljendab sügavat muret asjaolu pärast, et enamiku põhiprogrammidega, sealhulgas nendega, mida rahastatakse struktuurifondidest, ei õnnestu jõuda enim puudust kannatavate rühmadeni, eelkõige puuetega inimesteni; kutsub seetõttu kontrollikoda üles kontrollima põhjalikult ELi programmide tulemuslikkust, pöörates erilist tähelepanu ELi haridus- ja tööhõiveprogrammidele, nagu Euroopa Sotsiaalfond+ (ESF+), noorte tööhõive algatus, Euroopa Regionaalarengu Fond (ERF) ja programm „Erasmus+“; |
| --- | --- |

46.

väljendab sügavat muret asjaolu pärast, et enamiku põhiprogrammidega, sealhulgas nendega, mida rahastatakse struktuurifondidest, ei õnnestu jõuda enim puudust kannatavate rühmadeni, eelkõige puuetega inimesteni; kutsub seetõttu kontrollikoda üles kontrollima põhjalikult ELi programmide tulemuslikkust, pöörates erilist tähelepanu ELi haridus- ja tööhõiveprogrammidele, nagu Euroopa Sotsiaalfond+ (ESF+), noorte tööhõive algatus, Euroopa Regionaalarengu Fond (ERF) ja programm „Erasmus+“;

| 47. | kutsub komisjoni üles tagama, et ELi rahaliste vahendite andmisel järgitakse ELi ja rahvusvahelisi inimõiguste standardeid ja konventsioone, nagu puuetega inimeste õiguste konventsioon, ega toetata segregatsiooni või sotsiaalset tõrjutust soodustavaid meetmeid ja programme; kutsub komisjoni lisaks üles rahastama meetmeid, mis loovad ligipääsetavaid keskkondi, tooteid, teenuseid, tavasid ja seadmeid, soodustades deinstitutsionaliseerimist ja toetades individuaalset abistamist, ning tagama, et ELi rahastatud meetmed jõuavad puuetega inimesteni ja kindlustavad nende aktiivse osalemise ühiskonnas; |
| --- | --- |

47.

kutsub komisjoni üles tagama, et ELi rahaliste vahendite andmisel järgitakse ELi ja rahvusvahelisi inimõiguste standardeid ja konventsioone, nagu puuetega inimeste õiguste konventsioon, ega toetata segregatsiooni või sotsiaalset tõrjutust soodustavaid meetmeid ja programme; kutsub komisjoni lisaks üles rahastama meetmeid, mis loovad ligipääsetavaid keskkondi, tooteid, teenuseid, tavasid ja seadmeid, soodustades deinstitutsionaliseerimist ja toetades individuaalset abistamist, ning tagama, et ELi rahastatud meetmed jõuavad puuetega inimesteni ja kindlustavad nende aktiivse osalemise ühiskonnas;

o

o o

| 48. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjonile, nõukogule, liikmesriikide ja kandidaatriikide valitsustele ja parlamentidele, Euroopa Liidu Põhiõiguste Ametile, Euroopa Kontrollikojale, Euroopa Liidu Kohtule, Euroopa Ombudsmanile, Euroopa Regioonide Komiteele, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele, riigi tasandist madalama tasandi parlamentidele ja volikogudele levitamiseks, Euroopa Nõukogule ja ÜRO-le. |
| --- | --- |

48.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjonile, nõukogule, liikmesriikide ja kandidaatriikide valitsustele ja parlamentidele, Euroopa Liidu Põhiõiguste Ametile, Euroopa Kontrollikojale, Euroopa Liidu Kohtule, Euroopa Ombudsmanile, Euroopa Regioonide Komiteele, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele, riigi tasandist madalama tasandi parlamentidele ja volikogudele levitamiseks, Euroopa Nõukogule ja ÜRO-le.

---

(1)  ELT L 23, 27.1.2010, lk 35.

1

(2)  EÜT L 303, 2.12.2000, lk 16.

2

(3)  EÜT L 180, 19.7.2000, lk 22.

3

(4)  ELT C 137 E, 27.5.2010, lk 68.

4

(5)  ELT L 327, 2.12.2016, lk 1.

5

(6)  ELT L 151, 7.6.2019, lk 70.

6

(7)  EÜT L 183, 29.6.1989, lk 1.

7

(8)  ELT L 167, 4.7.2018, lk 28.

8

(9)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2020)0183.

9

(10)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2020)0156.

10

(11)  ELT C 363, 28.10.2020, lk 164.

11

(12)  ELT C 356, 4.10.2018, lk 110.

12

(13)  ELT C 101, 16.3.2018, lk 138.

13

(14)  ELT C 353, 27.9.2016, lk 41.

14

(15)  ELT C 131 E, 8.5.2013, lk 9.

15

(16)  ELT C 212 E, 5.8.2010, lk 23.

16

(17)  EÜT C 187, 18.7.1988, lk 236.

17

(18)  EÜT C 379, 7.12.1998, lk 66.

18

(19)  ELT C 224, 27.6.2018, lk 68.

19

(20)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2020)0054.

20

(21)  ELT C 411, 27.11.2020, lk 94.

21

(22)  ELT C 204, 13.6.2018, lk 179.

22

(23)  Kasutame mõistet „puuetega inimesed“ puuetega inimeste õiguste konventsiooni artikli 1 tähenduses: „Puuetega inimeste mõiste hõlmab isikuid, kellel on pikaajaline füüsiline, vaimne, intellektuaalne või meeleline kahjustus, mis võib koostoimel erinevate takistustega tõkestada nende täielikku ja tõhusat osalemist ühiskonnaelus teistega võrdsetel alustel.“

23

(24)  Harta artiklid 21 ja 26.

24

(25)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. oktoobri 2019. aasta määrus (EL) 2019/1700, millega luuakse valimitena kogutud individuaalsetel andmetel põhineva üksikisikuid ja leibkondi käsitleva Euroopa statistika ühtne raamistik ning muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruseid (EÜ) nr 808/2004, (EÜ) nr 452/2008 ja (EÜ) nr 1338/2008 ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1177/2003 ja nõukogu määrus (EÜ) nr 577/98 (ELT L 261 I, 14.10.2019, lk 1).

25

(26)  Euroopa Liidu sissetulekute ja elamistingimuste statistikasüsteem (EU-SILC), 2017.

26

(27)  Ibid.

27

Ibid.

(28)  Euroopa Liidu sissetulekute ja elamistingimuste statistikasüsteem (EU SILC), 2017.

28

(29)  ONCE ja Euroopa Pimedate Liit, „Report on the situation of blind and partially sighted persons regarding employment in Europe after 10 years of the United Nations Convention on the Rights of Persons with Disabilities: Challenges and Opportunities“ (Aruanne pimedate ja vaegnägijate olukorra kohta seoses tööhõivega Euroopas kümme aastat pärast ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni: Katsumused ja võimalused), oktoober 2019.

29

(30)  Mittetulundusühing Kaasav Euroopa (Inclusion Europe)

30

(31)  Autism Europe, „Autism and Work – Together we can“ (Autism ja töö. Koos me suudame), 2014.

31

(32)  Võrdõiguslikkuse ja inimõiguste komisjon, uurimisaruanne 107 – palgalõhede uuring, „The Disability Pay Gap“ (Puuetega inimeste palgaerinevus), august 2017.

32

(33)  European Centre for Minority Issues, uuring nr 8, „Not Even in the Margins: Where are Roma with Disabilities?“ (Isegi mitte marginaalide hulgas: Kus on puuetega romad?), veebruar 2016.

33

(34)  Stonewall, „LGBT in Britain – Work Report“, (LGBT Suurbritannias – tööaruanne) 2018.

34

(35)  Uuringu viis läbi Euroopa Iseseisva Elu Võrgustik.

35

---

Neljapäev, 11. märts 2021

| 24.11.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 474/62 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 474/62

---

P9_TA(2021)0079

Toimeained, sealhulgas dimoksüstrobiin

Euroopa Parlamendi 11. märtsi 2021. aasta resolutsioon komisjoni 22. jaanuari 2021. aasta rakendusmääruse (EL) 2021/52 kohta, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 seoses toimeainete benfluraliini, dimoksüstrobiini, fluasinaami, flutolaniili, mekoprop-P, mepikvaadi, metiraami, oksamüüli ja püraklostrobiini heakskiidu kehtivusaja pikendamisega (2021/2552(RSP))

(2021/C 474/05)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni 22. jaanuari 2021. aasta rakendusmäärust (EL) 2021/52, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 seoses toimeainete benfluraliini, dimoksüstrobiini, fluasinaami, flutolaniili, mekoprop-P, mepikvaadi, metiraami, oksamüüli ja püraklostrobiini heakskiidu kehtivusaja pikendamisega (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 22. jaanuari 2021. aasta rakendusmäärust (EL) 2021/52, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 seoses toimeainete benfluraliini, dimoksüstrobiini, fluasinaami, flutolaniili, mekoprop-P, mepikvaadi, metiraami, oksamüüli ja püraklostrobiini heakskiidu kehtivusaja pikendamisega (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise ja nõukogu direktiivide 79/117/EMÜ ja 91/414/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (2), eriti selle artikli 17 esimest lõiku ja artiklit 21, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise ja nõukogu direktiivide 79/117/EMÜ ja 91/414/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (2), eriti selle artikli 17 esimest lõiku ja artiklit 21,

| — | võttes arvesse alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee 10. detsembri 2020. aasta arvamust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee 10. detsembri 2020. aasta arvamust,

| — | võttes arvesse komisjoni 11. märtsi 2015. aasta rakendusmäärust (EL) 2015/408, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1107/2009 (taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta) artikli 80 lõiget 7 ja kehtestatakse asendamisele kuuluvate ainete loetelu (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 11. märtsi 2015. aasta rakendusmäärust (EL) 2015/408, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1107/2009 (taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta) artikli 80 lõiget 7 ja kehtestatakse asendamisele kuuluvate ainete loetelu (3),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määruse (EL) nr 182/2011 (millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes) artikleid 11 ja 13 (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määruse (EL) nr 182/2011 (millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes) artikleid 11 ja 13 (4),

| — | võttes arvesse oma 13. septembri 2018. aasta resolutsiooni taimekaitsevahendite määruse (EÜ) nr 1107/2009 rakendamise kohta (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 13. septembri 2018. aasta resolutsiooni taimekaitsevahendite määruse (EÜ) nr 1107/2009 rakendamise kohta (5),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 112 lõikeid 2 ja 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 112 lõikeid 2 ja 3,

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni resolutsiooni ettepanekut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni resolutsiooni ettepanekut,

| A. | arvestades, et dimoksüstrobiin kanti nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ (6) I lisasse 1. oktoobril 2006. aastal komisjoni direktiiviga 2006/75/EÜ (7) ning on loetud määruse (EÜ) nr 1107/2009 kohaselt heakskiidetuks; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et dimoksüstrobiin kanti nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ (6) I lisasse 1. oktoobril 2006. aastal komisjoni direktiiviga 2006/75/EÜ (7) ning on loetud määruse (EÜ) nr 1107/2009 kohaselt heakskiidetuks;

| B. | arvestades, et menetlus dimoksüstrobiini heakskiidu pikendamiseks komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 844/2012 (8) alusel kestab juba 2013. aastast alates; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et menetlus dimoksüstrobiini heakskiidu pikendamiseks komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 844/2012 (8) alusel kestab juba 2013. aastast alates;

| C. | arvestades, et toimeaine dimoksüstrobiini heakskiidu kehtivusaega, mis pidi algselt lõppema 30. septembril 2016, pikendati juba 16 kuu võrra komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 1136/2013 (9) ja seejärel veel ühe aasta võrra komisjoni rakendusmäärustega (EL) 2018/84 (10), (EL) 2018/1796 (11) ja (EL) 2019/2094 (12) ning et nüüd pikendati seda veel ühe aasta võrra rakendusmäärusega (EL) 2021/52, millega heakskiidu kehtivusaeg pikeneb kuni 31. jaanuarini 2022; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et toimeaine dimoksüstrobiini heakskiidu kehtivusaega, mis pidi algselt lõppema 30. septembril 2016, pikendati juba 16 kuu võrra komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 1136/2013 (9) ja seejärel veel ühe aasta võrra komisjoni rakendusmäärustega (EL) 2018/84 (10), (EL) 2018/1796 (11) ja (EL) 2019/2094 (12) ning et nüüd pikendati seda veel ühe aasta võrra rakendusmäärusega (EL) 2021/52, millega heakskiidu kehtivusaeg pikeneb kuni 31. jaanuarini 2022;

| D. | arvestades, et komisjon ei ole rakendusmääruses (EL) 2021/52 selgitanud pikendamise põhjuseid muul viisil kui märkides, et „kuna kõnealuste toimeainete hindamine on taotlejatest sõltumatutel põhjustel hilinenud, aegub nende ainete heakskiit tõenäoliselt enne heakskiidu kehtivusaja pikendamist käsitleva otsuse vastuvõtmist“; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et komisjon ei ole rakendusmääruses (EL) 2021/52 selgitanud pikendamise põhjuseid muul viisil kui märkides, et „kuna kõnealuste toimeainete hindamine on taotlejatest sõltumatutel põhjustel hilinenud, aegub nende ainete heakskiit tõenäoliselt enne heakskiidu kehtivusaja pikendamist käsitleva otsuse vastuvõtmist“;

| E. | arvestades, et määruse (EÜ) nr 1107/2009 eesmärk on tagada nii inimeste kui ka loomade tervise ja keskkonna kõrgetasemeline kaitse ning samal ajal kaitsta liidu põllumajanduse konkurentsivõimet; arvestades, et erilist tähelepanu tuleks pöörata haavatavate elanikkonnarühmade, sealhulgas rasedate, imikute ja laste kaitsele; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et määruse (EÜ) nr 1107/2009 eesmärk on tagada nii inimeste kui ka loomade tervise ja keskkonna kõrgetasemeline kaitse ning samal ajal kaitsta liidu põllumajanduse konkurentsivõimet; arvestades, et erilist tähelepanu tuleks pöörata haavatavate elanikkonnarühmade, sealhulgas rasedate, imikute ja laste kaitsele;

| F. | arvestades, et järgida tuleks ettevaatuspõhimõtet, ja arvestades, et määruses (EÜ) nr 1107/2009 on sätestatud, et taimekaitsevahendite koostises tuleks kasutada ainult selliseid aineid, mille puhul on tõendatud, et need on taimekasvatusele selgelt kasulikud ning nende kasutamine ei avalda eeldatavalt kahjulikku mõju inimeste ja loomade tervisele ega lubamatut mõju keskkonnale; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et järgida tuleks ettevaatuspõhimõtet, ja arvestades, et määruses (EÜ) nr 1107/2009 on sätestatud, et taimekaitsevahendite koostises tuleks kasutada ainult selliseid aineid, mille puhul on tõendatud, et need on taimekasvatusele selgelt kasulikud ning nende kasutamine ei avalda eeldatavalt kahjulikku mõju inimeste ja loomade tervisele ega lubamatut mõju keskkonnale;

| G. | arvestades, et määruses (EÜ) nr 1107/2009 sätestatakse, et ohutuse huvides peaks toimeaine heakskiidu kehtivusaeg olema ajaliselt piiratud; arvestades, et heakskiidu kehtivusaeg peaks olema proportsionaalne selliste ainete kasutamisest tulenevate võimalike riskidega, kuid toimeainete puhul, mille suhtes kohaldatakse rakendusmäärust (EL) 2021/52, on selge, et selline proportsionaalsus puudub; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et määruses (EÜ) nr 1107/2009 sätestatakse, et ohutuse huvides peaks toimeaine heakskiidu kehtivusaeg olema ajaliselt piiratud; arvestades, et heakskiidu kehtivusaeg peaks olema proportsionaalne selliste ainete kasutamisest tulenevate võimalike riskidega, kuid toimeainete puhul, mille suhtes kohaldatakse rakendusmäärust (EL) 2021/52, on selge, et selline proportsionaalsus puudub;

| H. | arvestades, et komisjonil ja liikmesriikidel on võimalus ja kohustus tegutseda vastavalt ettevaatuspõhimõttele, kui on tuvastatud kahjuliku tervisemõju oht, kuid teaduslik kindlus veel puudub, ning võtta ajutisi riskijuhtimismeetmeid, mis on vajalikud inimeste tervise kõrgetasemelise kaitse tagamiseks; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et komisjonil ja liikmesriikidel on võimalus ja kohustus tegutseda vastavalt ettevaatuspõhimõttele, kui on tuvastatud kahjuliku tervisemõju oht, kuid teaduslik kindlus veel puudub, ning võtta ajutisi riskijuhtimismeetmeid, mis on vajalikud inimeste tervise kõrgetasemelise kaitse tagamiseks;

| I. | arvestades, et täpsemalt on määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklis 21 sätestatud, et komisjonil on õigus toimeaine heakskiit igal ajal läbi vaadata, eelkõige juhul, kui ta leiab uute teaduslike ja tehniliste teadmiste valguses, et on tõendeid selle kohta, et aine ei vasta enam määruse artiklis 4 sätestatud heakskiitmise kriteeriumidele, ning arvestades, et läbivaatamine võib kaasa tuua aine heakskiidu tagasivõtmise või muutmise; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et täpsemalt on määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklis 21 sätestatud, et komisjonil on õigus toimeaine heakskiit igal ajal läbi vaadata, eelkõige juhul, kui ta leiab uute teaduslike ja tehniliste teadmiste valguses, et on tõendeid selle kohta, et aine ei vasta enam määruse artiklis 4 sätestatud heakskiitmise kriteeriumidele, ning arvestades, et läbivaatamine võib kaasa tuua aine heakskiidu tagasivõtmise või muutmise;

Endokriinseid häireid põhjustavad omadused

| J. | arvestades, et 2015. aastal kanti dimoksüstrobiin rakendusmäärusega (EL) 2015/408 asendamisele kuuluvate ainete loetellu, sest selle toimeaine akuutne standarddoos (ARfD) on oluliselt väiksem kui enamikul heakskiidetud toimeainetel nende ainete rühmades ning kuna seda tuleb pidada endokriinseid häireid põhjustavate omadustega aineks, millel võib olla inimestele kahjulik mõju; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et 2015. aastal kanti dimoksüstrobiin rakendusmäärusega (EL) 2015/408 asendamisele kuuluvate ainete loetellu, sest selle toimeaine akuutne standarddoos (ARfD) on oluliselt väiksem kui enamikul heakskiidetud toimeainetel nende ainete rühmades ning kuna seda tuleb pidada endokriinseid häireid põhjustavate omadustega aineks, millel võib olla inimestele kahjulik mõju;

| K. | arvestades, et vastavalt määruse (EÜ) nr 1107/2009 II lisa punktile 3.6.5 ei saa toimeainet heaks kiita, kui sellel leitakse olevat endokriinseid häireid põhjustavaid omadusi, mis võivad avaldada inimestele kahjulikku mõju, välja arvatud juhul, kui inimeste kokkupuude selle taimekaitsevahendis sisalduva toimeainega on kavandatavates realistlikes kasutustingimustes väheoluline, st vahendit kasutatakse suletud süsteemis või muudes tingimustes, mis välistavad kokkupuute inimestega, ning asjaomase toimeaine jäägid toidus või söödas ei ületa vaikeväärtust, mis on kehtestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 396/2005 (13) artikli 18 lõike 1 punkti b kohaselt; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et vastavalt määruse (EÜ) nr 1107/2009 II lisa punktile 3.6.5 ei saa toimeainet heaks kiita, kui sellel leitakse olevat endokriinseid häireid põhjustavaid omadusi, mis võivad avaldada inimestele kahjulikku mõju, välja arvatud juhul, kui inimeste kokkupuude selle taimekaitsevahendis sisalduva toimeainega on kavandatavates realistlikes kasutustingimustes väheoluline, st vahendit kasutatakse suletud süsteemis või muudes tingimustes, mis välistavad kokkupuute inimestega, ning asjaomase toimeaine jäägid toidus või söödas ei ületa vaikeväärtust, mis on kehtestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 396/2005 (13) artikli 18 lõike 1 punkti b kohaselt;

| L. | arvestades, et on lubamatu, et aine, mis teadaolevalt vastab selliste toimeainete piirkriteeriumidele (mis on kehtestatud inimtervise ja keskkonna kaitseks), mis on mutageensed, kantserogeensed ja/või reproduktiivtoksilised või millel on endokriinseid häireid põhjustavad omadused, on liidus jätkuvalt lubatud, seades seega ohtu inimeste tervise ja keskkonna seisundi; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et on lubamatu, et aine, mis teadaolevalt vastab selliste toimeainete piirkriteeriumidele (mis on kehtestatud inimtervise ja keskkonna kaitseks), mis on mutageensed, kantserogeensed ja/või reproduktiivtoksilised või millel on endokriinseid häireid põhjustavad omadused, on liidus jätkuvalt lubatud, seades seega ohtu inimeste tervise ja keskkonna seisundi;

| M. | arvestades, et taotlejad saavad ära kasutada komisjoni töömeetoditega tekitatud automaatset süsteemi, millega toimeainete heakskiidu kehtivusaeg viivitamata pikeneb, kui riskide ümberhindamist ei ole veel lõpule viidud, ning ümberhindamisprotsessi meelega pikendada, esitades mittetäielikke andmeid ning nõudes rohkem erandeid ja eritingimusi, mis aga põhjustab inimtervisele ja keskkonnale lubamatut ohtu, kuna selle aja jooksul kokkupuude ohtliku ainega jätkub; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et taotlejad saavad ära kasutada komisjoni töömeetoditega tekitatud automaatset süsteemi, millega toimeainete heakskiidu kehtivusaeg viivitamata pikeneb, kui riskide ümberhindamist ei ole veel lõpule viidud, ning ümberhindamisprotsessi meelega pikendada, esitades mittetäielikke andmeid ning nõudes rohkem erandeid ja eritingimusi, mis aga põhjustab inimtervisele ja keskkonnale lubamatut ohtu, kuna selle aja jooksul kokkupuude ohtliku ainega jätkub;

| N. | arvestades, et parlament palus oma 13. septembri 2018. aasta resolutsioonis taimekaitsevahendite määruse (EÜ) nr 1107/2009 rakendamise kohta komisjonil ja liikmesriikidel „tagada, et määruse artikli 17 kohast heakskiidu kehtivusaja menetluslikku pikendamist menetluse kestel ei kasutata selliste toimeainete puhul, mis on mutageensed, kantserogeensed, reproduktiivtoksilised ja kuuluvad seega kategooriasse 1A või 1B, või nende toimeainete puhul, millel on endokriinfunktsiooni kahjustavad omadused ning mis kahjustavad inimesi või loomi, näiteks praegu niisugused ained nagu flumioksasiin, tiaklopriid, klorotoluroon ja dimoksüstrobiin“; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et parlament palus oma 13. septembri 2018. aasta resolutsioonis taimekaitsevahendite määruse (EÜ) nr 1107/2009 rakendamise kohta komisjonil ja liikmesriikidel „tagada, et määruse artikli 17 kohast heakskiidu kehtivusaja menetluslikku pikendamist menetluse kestel ei kasutata selliste toimeainete puhul, mis on mutageensed, kantserogeensed, reproduktiivtoksilised ja kuuluvad seega kategooriasse 1A või 1B, või nende toimeainete puhul, millel on endokriinfunktsiooni kahjustavad omadused ning mis kahjustavad inimesi või loomi, näiteks praegu niisugused ained nagu flumioksasiin, tiaklopriid, klorotoluroon ja dimoksüstrobiin“;

| O. | arvestades, et parlament oli juba dimoksüstrobiini heakskiidu kehtivusaja eelmise pikendamise vastu, mida ta väljendas oma 18. detsembri 2019. aasta resolutsioonis (14), ning et komisjon ei ole ka suutnud sellele resolutsioonile veenvalt reageerida ega nõuetekohaselt tõendada, et uus pikendamine ei ületaks tema rakendamisvolitusi; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et parlament oli juba dimoksüstrobiini heakskiidu kehtivusaja eelmise pikendamise vastu, mida ta väljendas oma 18. detsembri 2019. aasta resolutsioonis (14), ning et komisjon ei ole ka suutnud sellele resolutsioonile veenvalt reageerida ega nõuetekohaselt tõendada, et uus pikendamine ei ületaks tema rakendamisvolitusi;

| P. | arvestades, et pärast seda, kui 2019. aastal pikendati rakendusmääruse (EL) 2019/2094 kohaselt kümne toimeaine, sealhulgas dimoksüstrobiini heakskiidu kehtivusaega, ei ole ainult ühe toimeaine heakskiitu pikendatud, samas kui rakendusmääruse (EL) 2021/52 kohaselt on ülejäänud üheksa toimeaine heakskiidu kehtivusaega uuesti pikendatud, paljusid neist kolmandat või neljandat korda ja kahte isegi kuuendat korda; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et pärast seda, kui 2019. aastal pikendati rakendusmääruse (EL) 2019/2094 kohaselt kümne toimeaine, sealhulgas dimoksüstrobiini heakskiidu kehtivusaega, ei ole ainult ühe toimeaine heakskiitu pikendatud, samas kui rakendusmääruse (EL) 2021/52 kohaselt on ülejäänud üheksa toimeaine heakskiidu kehtivusaega uuesti pikendatud, paljusid neist kolmandat või neljandat korda ja kahte isegi kuuendat korda;

| 1. | on seisukohal, et rakendusmäärus (EL) 2021/52 ületab määruses (EÜ) nr 1107/2009 ette nähtud rakendamisvolitusi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | on seisukohal, et rakendusmääruses (EL) 2021/52 ei järgita ettevaatuspõhimõtet; |
| --- | --- |

2.

| 3. | on seisukohal, et otsus pikendada dimoksüstrobiini heakskiidu kehtivusaega ei ole kooskõlas määruses (EÜ) nr 1107/2009 sätestatud ohutuskriteeriumidega ning et see ei tugine ei tõenditele selle aine kasutamise ohutuse kohta ega ka tõendatud pakilisele vajadusele seda ainet liidus toiduainete tootmisel kasutada; |
| --- | --- |

3.

| 4. | palub komisjonil oma rakendusmäärus (EL) 2021/52 kehtetuks tunnistada ja esitada komiteele uus eelnõu, milles võetakse arvesse teaduslikke tõendeid kõikide asjaomaste ainete, eelkõige dimoksüstrobiini kahjulike omaduste kohta; |
| --- | --- |

4.

| 5. | palub komisjonil esitada alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee järgmisel koosolekul ettepanek dimoksüstrobiini heakskiidu pikendamata jätmise kohta; |
| --- | --- |

5.

| 6. | palub komisjonil teavitada parlamenti konkreetsetest põhjustest, miks ainete hindamine on taotlejatest sõltumatutel põhjustel hilinenud, millised konkreetsed näitajad on veel hindamisel ja miks hindamine võtab nii palju aega; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kutsub komisjoni uuesti üles esitama rakendusmääruste eelnõusid üksnes selliste ainete heakskiidu kehtivusaja pikendamise kohta, mille puhul teaduse hetkeseisu kohaselt ei ole alust eeldada, et komisjon teeb ettepaneku asjaomase toimeaine heakskiidu uuendamata jätmise kohta; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kutsub komisjoni uuesti üles ainete heakskiitu tagasi võtma, kui esineb tõendatud või põhjendatud kahtlusi, et need ained ei vasta määruses (EÜ) nr 1107/2009 sätestatud ohutuskriteeriumidele; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kutsub liikmesriike uuesti üles tagama selliste toimeainete heakskiidu nõuetekohase ja õigeaegse ümberhindamise, mille puhul nad on andmeid esitavad liikmesriigid, ja tagada, et praegustele viivitustele leitakse võimalikult kiiresti tõhus lahendus; |
| --- | --- |

9.

| 10. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

10.

---

(1)  ELT L 23, 25.1.2021, lk 13.

(2)  ELT L 309, 24.11.2009, lk 1.

(3)  ELT L 67, 12.3.2015, lk 18.

(4)  ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.

(5)  ELT C 433, 23.12.2019, lk 183.

(6)  Nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiiv 91/414/EMÜ taimekaitsevahendite turuleviimise kohta (EÜT L 230, 19.8.1991, lk 1).

(7)  Komisjoni 11. septembri 2006 direktiiv 2006/75/EÜ, millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ, et lisada toimeainete hulka dimoksüstrobiin (ELT L 248, 12.9.2006, lk 3).

(8)  Komisjoni 18. septembri 2012. aasta rakendusmäärus (EL) nr 844/2012, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1107/2009 (taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta) ette nähtud toimeainete heakskiidu pikendamise menetluse rakendamiseks vajalikud sätted (ELT L 252, 19.9.2012, lk 26).

(9)  Komisjoni 12. novembri 2013. aasta rakendusmäärus (EL) nr 1136/2013, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 seoses toimeainete klotianidiini, dimoksüstrobiini, oksamüüli ja petoksamiidi heakskiitmise kehtivusaja pikendamisega (ELT L 302, 13.11.2013, lk 34).

(10)  Komisjoni 19. jaanuari 2018. aasta rakendusmäärus (EL) 2018/84, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 seoses toimeainete kloropürifossi, metüülkloropürifossi, klotianidiini, vaseühendite, dimoksüstrobiini, mankotseebi, mekoprop-P, metiraami, oksamüüli, petoksamiidi, propikonasooli, propineebi, propüsamiidi, püraklostrobiini ja zoksamiidi heakskiidu kehtivusaja pikendamisega (ELT L 16, 20.1.2018, lk 8).

(11)  Komisjoni 20. novembri 2018. aasta rakendusmäärus (EL) 2018/1796, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 seoses toimeainete amidosulfurooni, bifenoksi, kloropürifossi, metüülkloropürifossi, klofentesiini, dikamba, difenokonasooli, diflubensurooni, diflufenikaani, dimoksüstrobiini, fenoksaprop-P, fenpropidiini, lenatsiili, mankotseebi, mekoprop-P, metiraami, nikosulfurooni, oksamüüli, pikloraami, püraklostrobiini, püriproksüfeeni ja tritosulfurooni heakskiidu kehtivusaja pikendamisega (ELT L 294, 21.11.2018, lk 15).

(12)  Komisjoni 29. novembri 2019. aasta rakendusmäärus (EL) 2019/2094, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 seoses toimeainete benfluraliini, dimoksüstrobiini, fluasinaami, flutolaniili, mankotseebi, mekoprop-P, mepikvaadi, metiraami, oksamüüli ja püraklostrobiini heakskiidu kehtivusaja pikendamisega (ELT L 317, 9.12.2019, lk 102).

(13)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. veebruari 2005. aasta määrus (EÜ) nr 396/2005 taimses ja loomses toidus ja söödas või nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide piirnormide ja nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ muutmise kohta (ELT L 70, 16.3.2005, lk 1).

(14)  Euroopa Parlamendi 18. detsembri 2019. aasta resolutsioon komisjoni rakendusmääruse eelnõu kohta, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 seoses toimeainete benfluraliini, dimoksüstrobiini, fluasinaami, flutolaniili, mankotseebi, mekoprop-P, mepikvaadi, metiraami, oksamüüli ja püraklostrobiini heakskiidu kehtivusaja pikendamisega (Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2019)0099).

---

| 24.11.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 474/66 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 474/66

---

P9_TA(2021)0080

Geneetiliselt muundatud puuvill GHB614 × T304-40 × GHB119

Euroopa Parlamendi 11. märtsi 2021. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud puuvilla GHB614 × T304-40 × GHB119 sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest valmistatud tooteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (D070621/02 – 2021/2553(RSP))

(2021/C 474/06)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni rakendusotsuse eelnõu, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud puuvilla GHB614 × T304-40 × GHB119 sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest valmistatud tooteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (D070621/02, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni rakendusotsuse eelnõu, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud puuvilla GHB614 × T304-40 × GHB119 sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest valmistatud tooteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (D070621/02,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (1), eriti selle artikli 7 lõiget 3 ja artikli 19 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (1), eriti selle artikli 7 lõiget 3 ja artikli 19 lõiget 3,

| — | võttes arvesse komisjoni rakendusmäärust (EL) nr 503/2013, mis käsitleb loa taotlemist geneetiliselt muundatud toidule ja söödale Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1829/2003 kohaselt ning millega muudetakse määrusi (EÜ) nr 641/2004 ja (EÜ) nr 1981/2006 (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni rakendusmäärust (EL) nr 503/2013, mis käsitleb loa taotlemist geneetiliselt muundatud toidule ja söödale Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1829/2003 kohaselt ning millega muudetakse määrusi (EÜ) nr 641/2004 ja (EÜ) nr 1981/2006 (2),

| — | võttes arvesse määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklis 35 osutatud alalises toiduahela ja loomatervishoiu komitees 11. jaanuaril 2021 toimunud hääletust, mille tulemusel arvamust ei esitatud, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklis 35 osutatud alalises toiduahela ja loomatervishoiu komitees 11. jaanuaril 2021 toimunud hääletust, mille tulemusel arvamust ei esitatud,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määruse (EL) nr 182/2011 (millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes) (3) artikleid 11 ja 13, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määruse (EL) nr 182/2011 (millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes) (3) artikleid 11 ja 13,

| — | võttes arvesse Euroopa Toiduohutusameti (EFSA) 21. juunil 2018. aastal vastu võetud ja 25. juulil 2018. aastal avaldatud arvamust (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Toiduohutusameti (EFSA) 21. juunil 2018. aastal vastu võetud ja 25. juulil 2018. aastal avaldatud arvamust (4),

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone, milles esitatakse geneetiliselt muundatud organismide (edaspidi „GMOd“) kasutamiseks lubade andmisele vastuväiteid (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone, milles esitatakse geneetiliselt muundatud organismide (edaspidi „GMOd“) kasutamiseks lubade andmisele vastuväiteid (5),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 112 lõikeid 2 ja 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 112 lõikeid 2 ja 3,

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni resolutsiooni ettepanekut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni resolutsiooni ettepanekut,

| A. | arvestades, et 30. septembril 2014 esitas Bayer CropScience AG (edaspidi „taotleja“) vastavalt määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklitele 5 ja 17 taotluse geneetiliselt muundatud puuvilla GHB614 × T304-40 × GHB119 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toidu, toidu koostisosade ja sööda turule laskmiseks; arvestades, et taotlus hõlmas ka selliste toodete turule laskmist, mis sisaldavad geneetiliselt muundatud puuvilla või koosnevad sellest ning mida kasutatakse muul otstarbel kui toiduks või söödaks, kuid ei kasutata viljelemiseks; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et 30. septembril 2014 esitas Bayer CropScience AG (edaspidi „taotleja“) vastavalt määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklitele 5 ja 17 taotluse geneetiliselt muundatud puuvilla GHB614 × T304-40 × GHB119 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toidu, toidu koostisosade ja sööda turule laskmiseks; arvestades, et taotlus hõlmas ka selliste toodete turule laskmist, mis sisaldavad geneetiliselt muundatud puuvilla või koosnevad sellest ning mida kasutatakse muul otstarbel kui toiduks või söödaks, kuid ei kasutata viljelemiseks;

| B. | arvestades, et EFSA võttis 21. juunil 2018 vastu heakskiitva arvamuse, mis avaldati 25. juulil 2018; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et EFSA võttis 21. juunil 2018 vastu heakskiitva arvamuse, mis avaldati 25. juulil 2018;

| C. | arvestades, et geneetiliselt muundatud puuvill on saadud kolme geneetiliselt muundatud puuvilla transformatsiooni ristamisel ja annab vastupidavuse glufosinaati ja glüfosaati („täiendavad herbitsiidid“) sisaldavate herbitsiidide suhtes ning toodab kahte insektitsiidset valku (Bt- ehk Cry-toksiini): Cry1Ab ja Cry2Ae, mis on toksilised teatavate liblikaliste vastsetele, kes toituvad puuvillast (6); |
| --- | --- |

C.

arvestades, et geneetiliselt muundatud puuvill on saadud kolme geneetiliselt muundatud puuvilla transformatsiooni ristamisel ja annab vastupidavuse glufosinaati ja glüfosaati („täiendavad herbitsiidid“) sisaldavate herbitsiidide suhtes ning toodab kahte insektitsiidset valku (Bt- ehk Cry-toksiini): Cry1Ab ja Cry2Ae, mis on toksilised teatavate liblikaliste vastsetele, kes toituvad puuvillast (6);

| D. | arvestades, et kuigi puuvillaseemneõli kasutatakse Euroopas inimtoiduks suhteliselt vähe, leidub seda paljudes toiduainetes, sealhulgas salatikastmetes, majoneesis, valikpagaritoodetes, šokolaadivõietes ja -helvestes; arvestades, et loomadele söödetakse puuvilla peamiselt puuvillaseemnekoogi või -jahuna või täisrasvaste puuvillaseemnetena (7); arvestades, et ka inimesed tarbivad puuvilla puuvillajahuna; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et kuigi puuvillaseemneõli kasutatakse Euroopas inimtoiduks suhteliselt vähe, leidub seda paljudes toiduainetes, sealhulgas salatikastmetes, majoneesis, valikpagaritoodetes, šokolaadivõietes ja -helvestes; arvestades, et loomadele söödetakse puuvilla peamiselt puuvillaseemnekoogi või -jahuna või täisrasvaste puuvillaseemnetena (7); arvestades, et ka inimesed tarbivad puuvilla puuvillajahuna;

| E. | arvestades, et määruses (EÜ) nr 1829/2003 on sätestatud, et geneetiliselt muundatud toit ega sööt ei tohi avaldada kahjulikku mõju inimeste või loomade tervisele ega keskkonnale, ning nõutakse, et komisjon võtaks oma otsuse koostamisel arvesse kõiki liidu õigusaktide asjakohaseid sätteid ning teisi kõnealuse küsimusega seotud õiguspäraseid tegureid; arvestades, et need õiguspärased tegurid peaksid hõlmama liidu kohustusi, mis tulenevad Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni (ÜRO) kestliku arengu eesmärkidest, Pariisi kliimakokkuleppest ja ÜRO bioloogilise mitmekesisuse konventsioonist; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et määruses (EÜ) nr 1829/2003 on sätestatud, et geneetiliselt muundatud toit ega sööt ei tohi avaldada kahjulikku mõju inimeste või loomade tervisele ega keskkonnale, ning nõutakse, et komisjon võtaks oma otsuse koostamisel arvesse kõiki liidu õigusaktide asjakohaseid sätteid ning teisi kõnealuse küsimusega seotud õiguspäraseid tegureid; arvestades, et need õiguspärased tegurid peaksid hõlmama liidu kohustusi, mis tulenevad Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni (ÜRO) kestliku arengu eesmärkidest, Pariisi kliimakokkuleppest ja ÜRO bioloogilise mitmekesisuse konventsioonist;

| F. | arvestades, et rakendusmääruses (EL) nr 503/2013 nõutakse selle hindamist, kas eeldatavad põllumajandustavad mõjutavad uuritud näitajate tulemust; arvestades, et kõnealuse rakendusmääruse kohaselt on see eriti oluline herbitsiidiresistentsete taimede puhul; arvestades, et lisaks peavad väliuuringuteks valitud eri kohad kajastama erinevaid ilmastiku- ja põllumajandustingimusi, milles põllukultuuri kasvatatakse; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et rakendusmääruses (EL) nr 503/2013 nõutakse selle hindamist, kas eeldatavad põllumajandustavad mõjutavad uuritud näitajate tulemust; arvestades, et kõnealuse rakendusmääruse kohaselt on see eriti oluline herbitsiidiresistentsete taimede puhul; arvestades, et lisaks peavad väliuuringuteks valitud eri kohad kajastama erinevaid ilmastiku- ja põllumajandustingimusi, milles põllukultuuri kasvatatakse;

Puudulikud andmed geeniekspressiooni ja taime koostise kohta

| G. | arvestades, et geneetiliselt muundatud puuvilla koostise ja põllumajandusliku hindamise väliuuringud viidi läbi Ameerika Ühendriikides ainult kaheksas kohas, kuid mitte muudes asjakohastes puuvilla tootmise piirkondades; arvestades, et saamaks andmeid asjakohaste ilmastikutingimuste kohta, milles taimi võib kasvatada, kasutati ainult ühe aasta (2012. aasta) andmeid; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et geneetiliselt muundatud puuvilla koostise ja põllumajandusliku hindamise väliuuringud viidi läbi Ameerika Ühendriikides ainult kaheksas kohas, kuid mitte muudes asjakohastes puuvilla tootmise piirkondades; arvestades, et saamaks andmeid asjakohaste ilmastikutingimuste kohta, milles taimi võib kasvatada, kasutati ainult ühe aasta (2012. aasta) andmeid;

| H. | arvestades, et glufosinaati ja glüfosaati ei kasutatud suurtes annustes, mida võib umbrohu resistentsuse suurenemise kontekstis eeldada; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et glufosinaati ja glüfosaati ei kasutatud suurtes annustes, mida võib umbrohu resistentsuse suurenemise kontekstis eeldada;

| I. | arvestades, et EFSA ei nõudnud täiendavaid uuringuid, nt kauem kui ühe hooaja kestvad ja muudes puuvilla tootmise piirkondades asuvates kohtades läbi viidavad väliuuringud; arvestades lisaks, et ei kogutud andmeid äärmuslikumate, näiteks kliimamuutustest tingitud keskkonnatingimuste kohta, kuigi on tõendatud, et keskkonnategurid võivad Bt-toksiinide ekspressiooni mõjutada (8); |
| --- | --- |

I.

arvestades, et EFSA ei nõudnud täiendavaid uuringuid, nt kauem kui ühe hooaja kestvad ja muudes puuvilla tootmise piirkondades asuvates kohtades läbi viidavad väliuuringud; arvestades lisaks, et ei kogutud andmeid äärmuslikumate, näiteks kliimamuutustest tingitud keskkonnatingimuste kohta, kuigi on tõendatud, et keskkonnategurid võivad Bt-toksiinide ekspressiooni mõjutada (8);

Täiendavate herbitsiidide hindamise puudumine

| J. | arvestades, et mitu uuringut näitab, et geneetiliselt muundatud herbitsiiditolerantsete kultuuride kasvatamise tagajärjel hakatakse rohkem kasutama täiendavaid herbitsiide, seda peamiselt herbitsiiditolerantse umbrohu tekke tõttu (9); arvestades, et sellest tulenevalt tuleb eeldada, et geneetiliselt muundatud puuvill puutub kokku nii glufosinaadi ja glüfosaadi suuremate kui ka korduvannustega, mistõttu võib saagis esineda nende ainete jääke suuremates kogustes; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et mitu uuringut näitab, et geneetiliselt muundatud herbitsiiditolerantsete kultuuride kasvatamise tagajärjel hakatakse rohkem kasutama täiendavaid herbitsiide, seda peamiselt herbitsiiditolerantse umbrohu tekke tõttu (9); arvestades, et sellest tulenevalt tuleb eeldada, et geneetiliselt muundatud puuvill puutub kokku nii glufosinaadi ja glüfosaadi suuremate kui ka korduvannustega, mistõttu võib saagis esineda nende ainete jääke suuremates kogustes;

| K. | arvestades, et glüfosaadi kantserogeensuse suhtes on endiselt küsimusi; arvestades, et EFSA järeldas 2015. aasta novembris, et glüfosaat ei ole tõenäoliselt kantserogeenne, ja Euroopa Kemikaaliamet järeldas 2017. aasta märtsis, et selle klassifitseerimata jätmine oli õigustatud; arvestades, et Rahvusvaheline Vähiuurimiskeskus, mis on Maailma Terviseorganisatsiooni vähiuuringutele spetsialiseerunud keskus, klassifitseeris seevastu 2015. aastal glüfosaadi inimeste jaoks tõenäoliselt kantserogeenseks aineks; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et glüfosaadi kantserogeensuse suhtes on endiselt küsimusi; arvestades, et EFSA järeldas 2015. aasta novembris, et glüfosaat ei ole tõenäoliselt kantserogeenne, ja Euroopa Kemikaaliamet järeldas 2017. aasta märtsis, et selle klassifitseerimata jätmine oli õigustatud; arvestades, et Rahvusvaheline Vähiuurimiskeskus, mis on Maailma Terviseorganisatsiooni vähiuuringutele spetsialiseerunud keskus, klassifitseeris seevastu 2015. aastal glüfosaadi inimeste jaoks tõenäoliselt kantserogeenseks aineks;

| L. | arvestades, et EFSA andmetel ei ole toksikoloogilisi andmeid, mis võimaldaksid hinnata glüfosaaditolerantsete geneetiliselt muundatud põllukultuuridega seotud glüfosaadi lagunemisproduktidest tarbijatele tulenevat riski (10); |
| --- | --- |

L.

arvestades, et EFSA andmetel ei ole toksikoloogilisi andmeid, mis võimaldaksid hinnata glüfosaaditolerantsete geneetiliselt muundatud põllukultuuridega seotud glüfosaadi lagunemisproduktidest tarbijatele tulenevat riski (10);

| M. | arvestades, et glufosinaat on klassifitseeritud kategooria 1B reproduktiivtoksiliseks aineks ning seetõttu kehtivad selle suhtes Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1107/2009 (11) sätestatud piirkriteeriumid; arvestades, et glufosinaat oli liidus kasutamiseks heaks kiidetud ajavahemikuks, mis lõppes 31. juulil 2018 (12); arvestades, et geneetiliselt muundatud puuvill on muudetud glufosinaadi suhtes kahekordselt tolerantseks, mis võimaldab taimedel kasutada veelgi suuremaid annuseid; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et glufosinaat on klassifitseeritud kategooria 1B reproduktiivtoksiliseks aineks ning seetõttu kehtivad selle suhtes Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1107/2009 (11) sätestatud piirkriteeriumid; arvestades, et glufosinaat oli liidus kasutamiseks heaks kiidetud ajavahemikuks, mis lõppes 31. juulil 2018 (12); arvestades, et geneetiliselt muundatud puuvill on muudetud glufosinaadi suhtes kahekordselt tolerantseks, mis võimaldab taimedel kasutada veelgi suuremaid annuseid;

| N. | arvestades, et uuringud näitavad, et glüfosaat ja glufosinaat võivad mikrobioomi tugevalt mõjutada (13), mistõttu tuleks enne tervisemõju ja toiduohutuse kohta järelduste tegemist kõigepealt hinnata glüfosaadi ja glufosinaadiga pihustatud toidu ja sööda tõttu soolestikule avalduvate Bt-toksiinide pikaajalist toksilisust (segatoksilisust); |
| --- | --- |

N.

arvestades, et uuringud näitavad, et glüfosaat ja glufosinaat võivad mikrobioomi tugevalt mõjutada (13), mistõttu tuleks enne tervisemõju ja toiduohutuse kohta järelduste tegemist kõigepealt hinnata glüfosaadi ja glufosinaadiga pihustatud toidu ja sööda tõttu soolestikule avalduvate Bt-toksiinide pikaajalist toksilisust (segatoksilisust);

| O. | arvestades, et geneetiliselt muundatud taimedes leiduvate herbitsiidijääkide ja nende lagunemisproduktide hindamist ei loeta EFSA geneetiliselt muundatud organismide komisjoni pädevusse kuuluvaks ning seetõttu ei ole seda GMOdele loa andmise menetluse osana ette võetud; arvestades, et see põhjustab probleeme, sest asjaomaste geneetiliselt muundatud taimede puhul võib seda, kuidas taim täiendavaid herbitsiide lagundab, ja lagunemisproduktide (edaspidi „metaboliidid“) koostist ja seega ka nende toksilisust mõjutada geneetiline muundamine ise (14); |
| --- | --- |

O.

arvestades, et geneetiliselt muundatud taimedes leiduvate herbitsiidijääkide ja nende lagunemisproduktide hindamist ei loeta EFSA geneetiliselt muundatud organismide komisjoni pädevusse kuuluvaks ning seetõttu ei ole seda GMOdele loa andmise menetluse osana ette võetud; arvestades, et see põhjustab probleeme, sest asjaomaste geneetiliselt muundatud taimede puhul võib seda, kuidas taim täiendavaid herbitsiide lagundab, ja lagunemisproduktide (edaspidi „metaboliidid“) koostist ja seega ka nende toksilisust mõjutada geneetiline muundamine ise (14);

Bt-toksiinidega seotud lahendamata küsimused

| P. | arvestades, et ohutusuuringute läbiviimisel kasutati vastavalt Escherichia coli (E. coli) ja B. thuringiensise toodetud valke Cry1Ab ja Cry2Ae, mitte geneetiliselt muundatud taime enda toodetud valke (15), mis tähendab, et toksilise mõju hindamine põhineb bakterites kunstlikult toodetud Bt-toksiinide eeldataval samaväärsusel taimes toodetud Bt-toksiinidega; arvestades siiski, et sünergilise toime asjakohaseks arvessevõtmiseks ei tohiks hindamised põhineda üksnes mikroobsetes süsteemides toodetud transgeensete Bt-toksiinidega tehtavatel katsetel; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et ohutusuuringute läbiviimisel kasutati vastavalt Escherichia coli (E. coli) ja B. thuringiensise toodetud valke Cry1Ab ja Cry2Ae, mitte geneetiliselt muundatud taime enda toodetud valke (15), mis tähendab, et toksilise mõju hindamine põhineb bakterites kunstlikult toodetud Bt-toksiinide eeldataval samaväärsusel taimes toodetud Bt-toksiinidega; arvestades siiski, et sünergilise toime asjakohaseks arvessevõtmiseks ei tohiks hindamised põhineda üksnes mikroobsetes süsteemides toodetud transgeensete Bt-toksiinidega tehtavatel katsetel;

| Q. | arvestades, et toksikoloogilisi teste, mis on tehtud isoleeritud valkudega, ei saa pidada kuigi kaalukaks, sest geneetiliselt muundatud põllukultuurides, näiteks maisis, puuvillas ja sojaubades leiduvad Bt-toksiinid on oma olemuselt isoleeritud Bt-toksiinidest toksilisemad; arvestades, et see on tingitud asjaolust, et taimekoes esinevad proteaasi inhibiitorid võivad Bt-toksiinide lagundamist aeglustades suurendada nende toksilisust; arvestades, et seda nähtust on tõendatud mitme teadusuuringuga, nende hulgas 30 aastat tagasi Monsanto kohta tehtud uuring, mis näitas, et isegi väga väike proteaasi inhibiitori sisaldus suurendas Bt-toksiinide toksilisust kuni 20 korda (16); |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et toksikoloogilisi teste, mis on tehtud isoleeritud valkudega, ei saa pidada kuigi kaalukaks, sest geneetiliselt muundatud põllukultuurides, näiteks maisis, puuvillas ja sojaubades leiduvad Bt-toksiinid on oma olemuselt isoleeritud Bt-toksiinidest toksilisemad; arvestades, et see on tingitud asjaolust, et taimekoes esinevad proteaasi inhibiitorid võivad Bt-toksiinide lagundamist aeglustades suurendada nende toksilisust; arvestades, et seda nähtust on tõendatud mitme teadusuuringuga, nende hulgas 30 aastat tagasi Monsanto kohta tehtud uuring, mis näitas, et isegi väga väike proteaasi inhibiitori sisaldus suurendas Bt-toksiinide toksilisust kuni 20 korda (16);

| R. | arvestades, et EFSA riskihinnangutes ei ole seda toimet kunagi arvesse võetud, kuigi see on asjakohane kõigi Bt-taimede puhul, mis on liitu impordiks või liidus kasvatamiseks heaks kiidetud; arvestades, et proteaasi inhibiitori ja Bt-toksiinide vastastikusest mõjust tuleneva suurema toksilisusega seotud riske inimestele ja loomadele, kes tarbivad Bt-toksiine sisaldavat toitu ja sööta, ei saa välistada; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et EFSA riskihinnangutes ei ole seda toimet kunagi arvesse võetud, kuigi see on asjakohane kõigi Bt-taimede puhul, mis on liitu impordiks või liidus kasvatamiseks heaks kiidetud; arvestades, et proteaasi inhibiitori ja Bt-toksiinide vastastikusest mõjust tuleneva suurema toksilisusega seotud riske inimestele ja loomadele, kes tarbivad Bt-toksiine sisaldavat toitu ja sööta, ei saa välistada;

| S. | arvestades, et mitmes uuringus on täheldatud, et kokkupuude Bt-toksiinidega on põhjustanud kõrvaltoimeid, mis võivad mõjutada immuunsüsteemi, ja et mõnel Bt-toksiinil võivad olla adjuvandi omadused (17), mis tähendab, et need võivad suurendada teiste valkude allergeensust, millega nad kokku puutuvad; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et mitmes uuringus on täheldatud, et kokkupuude Bt-toksiinidega on põhjustanud kõrvaltoimeid, mis võivad mõjutada immuunsüsteemi, ja et mõnel Bt-toksiinil võivad olla adjuvandi omadused (17), mis tähendab, et need võivad suurendada teiste valkude allergeensust, millega nad kokku puutuvad;

| T. | arvestades, et herbitsiidijääkide ja nende metaboliitide võimaliku koostoime hindamist Bt-toksiinidega ei peeta EFSA GMO-komisjoni pädevusse kuuluvaks ning seetõttu seda riskihindamise raames ei tehta; arvestades, et see on problemaatiline, kuna glüfosaadi ja glufosinaadi pihustamise jäägid häirivad teadaolevalt mikrobioomi ja see võib näiteks kombinatsioonis Bt-toksiinidega suurendada immuunvastust (18); |
| --- | --- |

T.

arvestades, et herbitsiidijääkide ja nende metaboliitide võimaliku koostoime hindamist Bt-toksiinidega ei peeta EFSA GMO-komisjoni pädevusse kuuluvaks ning seetõttu seda riskihindamise raames ei tehta; arvestades, et see on problemaatiline, kuna glüfosaadi ja glufosinaadi pihustamise jäägid häirivad teadaolevalt mikrobioomi ja see võib näiteks kombinatsioonis Bt-toksiinidega suurendada immuunvastust (18);

Bt-kultuurid: mõju sihtrühma mittekuuluvatele organismidele ja suurenenud resistentsus

| U. | arvestades, et vastupidiselt insektitsiidide kasutusele, mille korral toimub kokkupuude pihustamise ajal ja piiratud aja jooksul pärast seda, toob geneetiliselt muundatud Bt-kultuuride kasutamine kaasa sihtrühma kuuluvate ja mittekuuluvate organismide pideva kokkupuute Bt-toksiinidega; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et vastupidiselt insektitsiidide kasutusele, mille korral toimub kokkupuude pihustamise ajal ja piiratud aja jooksul pärast seda, toob geneetiliselt muundatud Bt-kultuuride kasutamine kaasa sihtrühma kuuluvate ja mittekuuluvate organismide pideva kokkupuute Bt-toksiinidega;

| V. | arvestades, et eeldust, et Bt-toksiinidel on ainult ühe sihtmärgiga toimeviis, ei saa enam tõeseks pidada ja mõju sihtrühma mittekuuluvatele organismidele ei saa välistada (19); arvestades, et teadete kohaselt on järjest rohkem sihtrühma mittekuuluvaid organisme mitmetel viisidel mõjutatud; arvestades, et hiljutises ülevaates on välja toodud 39 eelretsenseeritud väljaannet, milles teatatakse Bt-toksiinide märkimisväärsest kahjulikust mõjust paljudele n-ö mõjuulatusest välja jäävatele liikidele (20); |
| --- | --- |

V.

arvestades, et eeldust, et Bt-toksiinidel on ainult ühe sihtmärgiga toimeviis, ei saa enam tõeseks pidada ja mõju sihtrühma mittekuuluvatele organismidele ei saa välistada (19); arvestades, et teadete kohaselt on järjest rohkem sihtrühma mittekuuluvaid organisme mitmetel viisidel mõjutatud; arvestades, et hiljutises ülevaates on välja toodud 39 eelretsenseeritud väljaannet, milles teatatakse Bt-toksiinide märkimisväärsest kahjulikust mõjust paljudele n-ö mõjuulatusest välja jäävatele liikidele (20);

| W. | arvestades, et Bt-kultuuride impordi tõttu võib hulk muid kui sihtorganisme liidus Bt-toksiinidega kokku puutuda mahavalgumise, jäätmete ja sõnniku kaudu; arvestades, et riskihindamise käigus ei hinnatud mõju sihtrühma mittekuuluvatele organismidele; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et Bt-kultuuride impordi tõttu võib hulk muid kui sihtorganisme liidus Bt-toksiinidega kokku puutuda mahavalgumise, jäätmete ja sõnniku kaudu; arvestades, et riskihindamise käigus ei hinnatud mõju sihtrühma mittekuuluvatele organismidele;

| X. | arvestades, et riskihindamisel ei võetud arvesse sihtrühma kahjurite resistentsuse teket Bt-toksiinide vastu, mis toob tõenäoliselt kaasa keskkonnale vähem ohutute pestitsiidide või suuremate annuste kasutamise ja geneetiliselt muundatud põllukultuuride kohta rohkemate taotluste esitamise viljelemisriigis; arvestades, et Ameerika Ühendriikide keskkonnakaitseamet kavatseb järgmise kolme kuni viie aasta jooksul lõpetada paljude Bt-maisi hübriidide ja mõnede Bt-puuvilla sortide kasutamise, kuna putukate resistentsus nende põllukultuuride suhtes on suurenenud (21); |
| --- | --- |

X.

arvestades, et riskihindamisel ei võetud arvesse sihtrühma kahjurite resistentsuse teket Bt-toksiinide vastu, mis toob tõenäoliselt kaasa keskkonnale vähem ohutute pestitsiidide või suuremate annuste kasutamise ja geneetiliselt muundatud põllukultuuride kohta rohkemate taotluste esitamise viljelemisriigis; arvestades, et Ameerika Ühendriikide keskkonnakaitseamet kavatseb järgmise kolme kuni viie aasta jooksul lõpetada paljude Bt-maisi hübriidide ja mõnede Bt-puuvilla sortide kasutamise, kuna putukate resistentsus nende põllukultuuride suhtes on suurenenud (21);

| Y. | arvestades, et kuigi Bt-kultuuride kasutamine toob väidetavalt kaasa väiksema insektitsiidide kasutamise, jõuti hiljutises Ameerika Ühendriikides avaldatud uuringus (22) järeldusele, et „mitmed analüüsid Bt-kultuuride mõju kohta pestitsiidide kasutamise harjumustele ei paista olevat arvestanud seemnete puhtimisega ning seetõttu võib Bt-kultuuridest tingitud insektitsiidide kasutuse vähenemine (eriti puhitud alal) olla ülehinnatud“; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et kuigi Bt-kultuuride kasutamine toob väidetavalt kaasa väiksema insektitsiidide kasutamise, jõuti hiljutises Ameerika Ühendriikides avaldatud uuringus (22) järeldusele, et „mitmed analüüsid Bt-kultuuride mõju kohta pestitsiidide kasutamise harjumustele ei paista olevat arvestanud seemnete puhtimisega ning seetõttu võib Bt-kultuuridest tingitud insektitsiidide kasutuse vähenemine (eriti puhitud alal) olla ülehinnatud“;

| Z. | arvestades, et liit on osaline ÜRO bioloogilise mitmekesisuse konventsioonis, milles osutatakse selgelt, et nii eksportivatel kui ka importivatel riikidel on rahvusvahelised kohustused seoses bioloogilise mitmekesisusega; |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et liit on osaline ÜRO bioloogilise mitmekesisuse konventsioonis, milles osutatakse selgelt, et nii eksportivatel kui ka importivatel riikidel on rahvusvahelised kohustused seoses bioloogilise mitmekesisusega;

Liikmesriigi pädeva asutuse märkused

| AA. | arvestades, et liikmesriigid esitasid kolmekuulise konsulteerimisperioodi jooksul EFSA-le palju kriitilisi märkusi (23); arvestades, et need kriitilised märkused puudutavad muu hulgas asjaolu, et fenotüübilise hindamise, koostise ja toksilisuse kohta esitatud andmed ja andmeanalüüsid on ebapiisavad, koostise analüüsimisel ei võetud arvesse täiendavate herbitsiidide jääke ega metaboliite ning taotleja ettepanek keskkonnaseire kava kohta ei vasta Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/18/EÜ (24) VII lisas määratletud eesmärkidele ning see ei seo seiretegevust asjaomaste kaitse-eesmärkidega; arvestades, et üks liikmesriigi pädev asutus lükkas ettepaneku geneetiliselt muundatud puuvilla turule laskmise kohta tagasi põhjusel, et varasemad kolme üksikjuhu hindamised ei olnud inimeste tervise kõrgetasemelise kaitse tagamiseks piisavad; |
| --- | --- |

AA.

arvestades, et liikmesriigid esitasid kolmekuulise konsulteerimisperioodi jooksul EFSA-le palju kriitilisi märkusi (23); arvestades, et need kriitilised märkused puudutavad muu hulgas asjaolu, et fenotüübilise hindamise, koostise ja toksilisuse kohta esitatud andmed ja andmeanalüüsid on ebapiisavad, koostise analüüsimisel ei võetud arvesse täiendavate herbitsiidide jääke ega metaboliite ning taotleja ettepanek keskkonnaseire kava kohta ei vasta Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/18/EÜ (24) VII lisas määratletud eesmärkidele ning see ei seo seiretegevust asjaomaste kaitse-eesmärkidega; arvestades, et üks liikmesriigi pädev asutus lükkas ettepaneku geneetiliselt muundatud puuvilla turule laskmise kohta tagasi põhjusel, et varasemad kolme üksikjuhu hindamised ei olnud inimeste tervise kõrgetasemelise kaitse tagamiseks piisavad;

Liidu rahvusvaheliste kohustuste täitmine

| AB. | arvestades, et õigusega toidule tegeleva ÜRO eriraportööri 2017. aasta aruandes leiti, et eelkõige arengumaades on ohtlikel pestitsiididel tervisele laastav mõju (25); arvestades, et ÜRO kestliku arengu eesmärgi 3.9 abil soovitakse 2030. aastaks oluliselt vähendada selliste surmade ja haiguste arvu, mille on põhjustanud ohtlikud kemikaalid ning õhu, vee ja pinnase reostus ja saastumine (26); arvestades, et geneetiliselt muundatud puuvilla impordi lubamine suurendaks nõudlust selle põllukultuuri järele, mida on töödeldud reproduktiivtoksilise herbitsiidiga, mida ei ole enam lubatud liidus kasutada, ning suurendaks seeläbi kolmandates riikides töötajate kokkupuudet asjaomase herbitsiidiga; arvestades, et töötajate suurema kokkupuute oht on eriti murettekitav herbitsiiditolerantsete geneetiliselt muundatud põllukultuuride puhul, kuna kasutatavate herbitsiidide kogused on seal suuremad; |
| --- | --- |

AB.

arvestades, et õigusega toidule tegeleva ÜRO eriraportööri 2017. aasta aruandes leiti, et eelkõige arengumaades on ohtlikel pestitsiididel tervisele laastav mõju (25); arvestades, et ÜRO kestliku arengu eesmärgi 3.9 abil soovitakse 2030. aastaks oluliselt vähendada selliste surmade ja haiguste arvu, mille on põhjustanud ohtlikud kemikaalid ning õhu, vee ja pinnase reostus ja saastumine (26); arvestades, et geneetiliselt muundatud puuvilla impordi lubamine suurendaks nõudlust selle põllukultuuri järele, mida on töödeldud reproduktiivtoksilise herbitsiidiga, mida ei ole enam lubatud liidus kasutada, ning suurendaks seeläbi kolmandates riikides töötajate kokkupuudet asjaomase herbitsiidiga; arvestades, et töötajate suurema kokkupuute oht on eriti murettekitav herbitsiiditolerantsete geneetiliselt muundatud põllukultuuride puhul, kuna kasutatavate herbitsiidide kogused on seal suuremad;

Ebademokraatlik otsustusprotsess

| AC. | arvestades, et määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklis 35 osutatud alalises toiduahela ja loomatervishoiu komitees 11. jaanuaril 2021 toimunud hääletuse tulemusel arvamust ei esitatud, mis tähendab, et liikmesriikide kvalifitseeritud enamus loa andmist ei toetanud; arvestades, et 13 liikmesriiki (kes esindavad 35,52 % liidu elanikkonnast) hääletasid loa andmise vastu, samas kui ainult 10 liikmesriiki (kes esindavad 27,49 %) hääletasid loa andmise poolt; arvestades, et 4 liikmesriiki (37 %) jäid erapooletuks; |
| --- | --- |

AC.

arvestades, et määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklis 35 osutatud alalises toiduahela ja loomatervishoiu komitees 11. jaanuaril 2021 toimunud hääletuse tulemusel arvamust ei esitatud, mis tähendab, et liikmesriikide kvalifitseeritud enamus loa andmist ei toetanud; arvestades, et 13 liikmesriiki (kes esindavad 35,52 % liidu elanikkonnast) hääletasid loa andmise vastu, samas kui ainult 10 liikmesriiki (kes esindavad 27,49 %) hääletasid loa andmise poolt; arvestades, et 4 liikmesriiki (37 %) jäid erapooletuks;

| AD. | arvestades, et komisjon mõistab, et on problemaatiline, et ta jätkab GMOdele loa andmise otsuste vastuvõtmist ilma liikmesriikide kvalifitseeritud häälteenamuseta, mis on tootelubade puhul üldiselt väga suur erand, kuid mis on geneetiliselt muundatud toidu ja sööda lubade puhul muutunud normiks; |
| --- | --- |

AD.

arvestades, et komisjon mõistab, et on problemaatiline, et ta jätkab GMOdele loa andmise otsuste vastuvõtmist ilma liikmesriikide kvalifitseeritud häälteenamuseta, mis on tootelubade puhul üldiselt väga suur erand, kuid mis on geneetiliselt muundatud toidu ja sööda lubade puhul muutunud normiks;

| AE. | arvestades, et Euroopa Parlament võttis kaheksandal ametiajal vastu 36 resolutsiooni, milles väljendatakse vastuseisu toiduks ja söödaks mõeldud GMOde turule laskmisele (33 resolutsiooni) ning GMOde kasvatamisele liidus (3 resolutsiooni); arvestades, et üheksandal ametiajal on Euroopa Parlament juba vastu võtnud 16 vastuväidet GMOde turule laskmise kohta; arvestades, et liikmesriikide kvalifitseeritud enamus nende GMOde lubamist ei pooldanud; arvestades, et põhjused, miks liikmesriigid lubade andmist ei toeta, on muu hulgas ettevaatusprintsiibi mittejärgimine lubade andmise menetluses ja teaduslikud kahtlused seoses riskihindamisega; |
| --- | --- |

AE.

arvestades, et Euroopa Parlament võttis kaheksandal ametiajal vastu 36 resolutsiooni, milles väljendatakse vastuseisu toiduks ja söödaks mõeldud GMOde turule laskmisele (33 resolutsiooni) ning GMOde kasvatamisele liidus (3 resolutsiooni); arvestades, et üheksandal ametiajal on Euroopa Parlament juba vastu võtnud 16 vastuväidet GMOde turule laskmise kohta; arvestades, et liikmesriikide kvalifitseeritud enamus nende GMOde lubamist ei pooldanud; arvestades, et põhjused, miks liikmesriigid lubade andmist ei toeta, on muu hulgas ettevaatusprintsiibi mittejärgimine lubade andmise menetluses ja teaduslikud kahtlused seoses riskihindamisega;

| AF. | arvestades, et kuigi komisjon ise tunnistab puudujääke demokraatlikus protsessis, liikmesriikide toetuse puudumist ja Euroopa Parlamendi vastuväiteid, jätkab ta siiski GMOdele lubade andmist; |
| --- | --- |

AF.

arvestades, et kuigi komisjon ise tunnistab puudujääke demokraatlikus protsessis, liikmesriikide toetuse puudumist ja Euroopa Parlamendi vastuväiteid, jätkab ta siiski GMOdele lubade andmist;

| AG. | arvestades, et selleks, et komisjon saaks keelduda GMOdele loa andmisest, kui apellatsioonikomitees ei ole saavutatud liikmesriikide kvalifitseeritud häälteenamust, ei ole vaja õigusakte muuta (27); |
| --- | --- |

AG.

arvestades, et selleks, et komisjon saaks keelduda GMOdele loa andmisest, kui apellatsioonikomitees ei ole saavutatud liikmesriikide kvalifitseeritud häälteenamust, ei ole vaja õigusakte muuta (27);

| 1. | on seisukohal, et komisjoni rakendusotsuse eelnõu ületab määruses (EÜ) nr 1829/2003 sätestatud rakendamisvolitusi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | on seisukohal, et komisjoni rakendusotsuse eelnõu ei ole kooskõlas liidu õigusega, kuna see ei ole kooskõlas määruse (EÜ) nr 1829/2003 eesmärgiga, milleks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 178/2002 (28) sätestatud üldpõhimõtete kohaselt on luua alus inimeste elu ja tervise, loomade tervise ja heaolu ning keskkonna ja tarbijate huvide kaitse kõrge taseme tagamiseks seoses geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kasutamisega ning tagada samal ajal ka siseturu tõhus toimimine; |
| --- | --- |

2.

| 3. | palub komisjonil oma rakendusotsuse eelnõu tagasi võtta; |
| --- | --- |

3.

| 4. | tunneb heameelt asjaolu üle, et komisjon tunnistas lõpuks oma 11. septembri 2020. aasta kirjas parlamendiliikmetele, et GMOde lubamise otsuste tegemisel on vaja arvesse võtta kestlikkust (29); väljendab siiski sügavat pettumust asjaolu pärast, et komisjon on sellest ajast saadik jätkuvalt andnud lube GMOde liitu importimiseks, hoolimata Euroopa Parlamendi jätkuvast vastuseisust ja sellest, et enamik liikmesriike hääletab selle vastu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kutsub komisjoni üles liikuma kestlikkuse kriteeriumide väljatöötamisel võimalikult kiiresti edasi, kaasates täiel määral Euroopa Parlamendi; palub, et komisjon annaks teada, kuidas ja millise aja jooksul seda tehakse; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kutsub komisjoni taas üles mitte lubama herbitsiiditolerantseid geneetiliselt muundatud põllukultuure enne, kui jääkidega seotud terviseriske on iga juhtumi puhul eraldi põhjalikult uuritud, kusjuures selleks tuleb täielikult hinnata geneetiliselt muundatud põllukultuuride täiendavate herbitsiididega pihustamise jääke, herbitsiidide lagunemisprodukte ja mis tahes kombineeritud mõju, sealhulgas geneetiliselt muundatud taime enda mõjuga; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kordab üleskutset komisjonile mitte anda toidu või söödana kasutamiseks importimise luba geneetiliselt muundatud taimedele, mis on muudetud tolerantseks mõne herbitsiidi toimeaine suhtes, mille kasutamine ei ole liidus lubatud; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kutsub EFSAt üles lõpuks tunnistama olulisi erinevusi looduslike Bt-toksiinide ja geneetiliselt muundatud põllukultuuride sünteetilistes transgeenides leiduvate Bt-toksiinide vahel ning laiendama oma riskihindamist, et võtta täielikult arvesse kõiki Bt-toksiinide, geneetiliselt muundatud taimede ja nende koostisosade, täiendavate herbitsiididega pritsimise jääkainete ning keskkonna vahelisi kokkupuuteid ja nende koosmõju, samuti mõju tervisele ja toiduohutusele; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kutsub EFSAt üles enam mitte aktsepteerima toksilisuse uuringuid, mis põhinevad isoleeritud valkudel, mis tõenäoliselt erinevad struktuuri ja bioloogilise mõju poolest taime enda poolt toodetud valkudest, ja nõudma, et kõik katsed tehtaks geneetiliselt muundatud taime koega; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kutsub EFSAt üles tagama, et väliuuringute ja kasvuhoonete andmed hõlmaksid piisavalt laiaulatuslikke põllumajandus- ja keskkonnatingimusi, et hinnata kõikide viljelemise ajal ootuspäraste stressitegurite mõju geeniekspressioonile ja taime koostisele; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kutsub EFSAt üles tagama, et väliuuringute ja kasvuhoonete andmed hõlmaksid piisavalt laia valikut eri sorte, et hinnata erinevate geneetiliste taustade mõju geeniekspressioonile ja taime koostisele; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kutsub EFSAt üles nõudma andmeid geneetilistelt muundatud taimedest saadud toidu ja sööda tarbimise mõju kohta soolestiku mikrobioomile; |
| --- | --- |

12.

| 13. | nõuab veel kord tungivalt, et komisjon võtaks arvesse liidu kohustusi, mis tulenevad sellistest rahvusvahelistest kokkulepetest nagu Pariisi kliimakokkulepe, ÜRO bioloogilise mitmekesisuse konventsioon ja ÜRO kestliku arengu eesmärgid; |
| --- | --- |

13.

| 14. | toonitab, et muudatusettepanekutes ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) nr 182/2011 (30), ja mille Euroopa Parlament võttis vastu 17. detsembril 2020 nõukoguga peetavate läbirääkimiste alusena, märgitakse, et komisjon ei tohi anda GMOdele luba, kui liikmesriikide kvalifitseeritud enamus ei ole selle poolt; nõuab, et komisjon järgiks seda seisukohta, ning kutsub nõukogu üles jätkama oma tööd ja võtma selle ettepaneku suhtes kiiremas korras vastu üldise lähenemisviisi; |
| --- | --- |

14.

| 15. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

15.

---

(1)  ELT L 268, 18.10.2003, lk 1.

(2)  ELT L 157, 8.6.2013, lk 1.

(3)  ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.

(4)  EFSA geneetiliselt muundatud organismide komisjoni teaduslik arvamus, mis käsitleb geneetiliselt muundatud puuvilla GHB614× T304-40 × GHB119 hindamist toiduks ja söödaks kasutamise ning impordi ja töötlemise puhul määruse (EÜ) nr 1829/2003 alusel (taotlus EFSA-GMO-NL-2014-122), EFSA Journal 2018; 16(7):5349,

https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/full/10.2903/j.efsa.2018.5349

(5)  Euroopa Parlament võttis kaheksandal ametiajal vastu 36 resolutsiooni, milles esitatakse GMOde lubamisele vastuväiteid. Peale selle on parlament üheksandal ametiajal vastu võtnud järgmised resolutsioonid:

| — | Euroopa Parlamendi 10. oktoobri 2019. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud maisi MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2) sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest toodetud tooteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2019)0028); |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi 10. oktoobri 2019. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud maisi MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2) sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest toodetud tooteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2019)0028);

| — | Euroopa Parlamendi 10. oktoobri 2019. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega pikendatakse geneetiliselt muundatud sojauba A2704-12 (ACS-GMØØ5-3) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmise loa kehtivust vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2019)0029); |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi 10. oktoobri 2019. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega pikendatakse geneetiliselt muundatud sojauba A2704-12 (ACS-GMØØ5-3) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmise loa kehtivust vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2019)0029);

| — | Euroopa Parlamendi 10. oktoobri 2019. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud maisi MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest toodetud tooteid ja geneetiliselt muundatud maisi, milles on kombineeritud kaks, kolm või neli MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 ja DAS-40278-9 ühekordset transformatsiooni, vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2019)0030); |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi 10. oktoobri 2019. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud maisi MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest toodetud tooteid ja geneetiliselt muundatud maisi, milles on kombineeritud kaks, kolm või neli MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 ja DAS-40278-9 ühekordset transformatsiooni, vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2019)0030);

| — | Euroopa Parlamendi 14. novembri 2019. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega pikendatakse geneetiliselt muundatud puuvilla LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmise loa kehtivust vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2019)0054); |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi 14. novembri 2019. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega pikendatakse geneetiliselt muundatud puuvilla LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmise loa kehtivust vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2019)0054);

| — | Euroopa Parlamendi 14. novembri 2019. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega pikendatakse geneetiliselt muundatud sojauba MON 89788 (MON-89788-1) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmise loa kehtivust vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2019)0055); |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi 14. novembri 2019. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega pikendatakse geneetiliselt muundatud sojauba MON 89788 (MON-89788-1) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmise loa kehtivust vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2019)0055);

| — | Euroopa Parlamendi 14. novembri 2019. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud maisi MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 ja alakombinatsioone MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 ning NK603 × DAS-40278-9 sisaldavaid, nendest koosnevaid või nendest valmistatud tooteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2019)0056); |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi 14. novembri 2019. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud maisi MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 ja alakombinatsioone MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 ning NK603 × DAS-40278-9 sisaldavaid, nendest koosnevaid või nendest valmistatud tooteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2019)0056);

| — | Euroopa Parlamendi 14. novembri 2019. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud maisi Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest toodetud tooteid ja geneetiliselt muundatud maisi, milles on kombineeritud kaks, kolm, neli või viis Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 ja GA21 ühekordset transformatsiooni, vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2019)0057); |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi 14. novembri 2019. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud maisi Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest toodetud tooteid ja geneetiliselt muundatud maisi, milles on kombineeritud kaks, kolm, neli või viis Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 ja GA21 ühekordset transformatsiooni, vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2019)0057);

| — | Euroopa Parlamendi 14. mai 2020. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud sojauba MON 87708 × MON 89788 × A5547-127 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2020)0069); |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi 14. mai 2020. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud sojauba MON 87708 × MON 89788 × A5547-127 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2020)0069);

| — | Euroopa Parlamendi 11. novembri 2020. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud maisi MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603 sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest toodetud tooteid ja geneetiliselt muundatud maisi, milles on kombineeritud kaks või kolm MON 87427, MON 89034, MIR162 ja NK603 ühekordset transformatsiooni, ja millega tunnistatakse kehtetuks komisjoni rakendusotsus (EL) 2018/1111, vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2020)0291); |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi 11. novembri 2020. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud maisi MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603 sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest toodetud tooteid ja geneetiliselt muundatud maisi, milles on kombineeritud kaks või kolm MON 87427, MON 89034, MIR162 ja NK603 ühekordset transformatsiooni, ja millega tunnistatakse kehtetuks komisjoni rakendusotsus (EL) 2018/1111, vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2020)0291);

| — | Euroopa Parlamendi 11. novembri 2020. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud sojauba SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5) sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest toodetud tooteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2020)0292); |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi 11. novembri 2020. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud sojauba SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5) sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest toodetud tooteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2020)0292);

| — | Euroopa Parlamendi 11. novembri 2020. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud maisi MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest toodetud tooteid ja geneetiliselt muundatud maisi, milles on kombineeritud kaks, kolm või neli MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 and NK603 ühekordset transformatsiooni, vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2020)0293); |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi 11. novembri 2020. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud maisi MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest toodetud tooteid ja geneetiliselt muundatud maisi, milles on kombineeritud kaks, kolm või neli MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 and NK603 ühekordset transformatsiooni, vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2020)0293);

| — | Euroopa Parlamendi 17. detsembri 2020. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud sojauba MON 87751 × MON 87701 × MON 87708 × MON 89788 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2020)0365); |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi 17. detsembri 2020. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud sojauba MON 87751 × MON 87701 × MON 87708 × MON 89788 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2020)0365);

| — | Euroopa Parlamendi 17. detsembri 2020. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud maisi MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × MON 87411 sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest toodetud tooteid ja geneetiliselt muundatud maisi, milles on kombineeritud kaks või kolm MON 87427, MON 89034, MIR162 ja MON 87411 ühekordset transformatsiooni, vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2020)0366); |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi 17. detsembri 2020. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud maisi MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × MON 87411 sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest toodetud tooteid ja geneetiliselt muundatud maisi, milles on kombineeritud kaks või kolm MON 87427, MON 89034, MIR162 ja MON 87411 ühekordset transformatsiooni, vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2020)0366);

| — | Euroopa Parlamendi 17. detsembri 2020. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega pikendatakse geneetiliselt muundatud maisi MIR604 (SYN-IR6Ø4-5) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmise loa kehtivust vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2020)0367); |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi 17. detsembri 2020. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega pikendatakse geneetiliselt muundatud maisi MIR604 (SYN-IR6Ø4-5) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmise loa kehtivust vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2020)0367);

| — | Euroopa Parlamendi 17. detsembri 2020. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega pikendatakse geneetiliselt muundatud maisi MON 88017 (MON-88Ø17-3) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmise loa kehtivust vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2020)0368); |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi 17. detsembri 2020. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega pikendatakse geneetiliselt muundatud maisi MON 88017 (MON-88Ø17-3) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmise loa kehtivust vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2020)0368);

| — | Euroopa Parlamendi 17. detsembri 2020. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega pikendatakse geneetiliselt muundatud maisi MON 89034 (MON-89Ø34-3) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmise loa kehtivust vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2020)0369). |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi 17. detsembri 2020. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega pikendatakse geneetiliselt muundatud maisi MON 89034 (MON-89Ø34-3) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmise loa kehtivust vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2020)0369).

(6)  EFSA arvamus, lk 10.

(7)  EFSA arvamus, lk 22.

(8)  Vt nt Adamczyk, J.J. Jr., Meredith, W. R. Jr., „Genetic basis for variability of Cry1Ac expression among commercial transgenic Bacillus thuringiensis (Bt) cotton cultivars in the United States“ (Cry1Ac ekspressiooni varieeruvuse geneetiline alus turule lastud transgeensete Bacillus thuringiensise (Bt) puuvillakultivaride puhul Ameerika Ühendriikides), Journal of Cotton Science, 2004, 8(1), lk 433–440, https://pubag.nal.usda.gov/catalog/10670

ning Trtikova, M., Wikmark, O.G., Zemp, N., Widmer, A., Hilbeck, A., „Transgene expression and Bt protein content in transgenic Bt maize (MON810) under optimal and stressful environmental conditions“ (Transgeense ekspressiooni ja Bt-valgu sisaldus transgeenses Bt-maisis (MON810) optimaalsetes ja stressirohketes keskkonnatingimustes), Plos ONE, 2015:10(4), e0123011, https://journals.plos.org/plosone/article?id=10.1371/journal.pone.0123011.

(9)  Vt nt Bonny S, „Genetically Modified Herbicide-Tolerant Crops, Weeds, and Herbicides: Overview and Impact“ (Geneetiliselt muundatud herbitsiiditolerantsed kultuurid, umbrohi ja herbitsiidid: ülevaade ja mõju), Environmental Management, jaanuar 2016, 57(1), lk 31–48, https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/26296738 ning Benbrook, C.M., „Impacts of genetically engineered crops on pesticide use in the U.S. – the first sixteen years“ (Geneetiliselt muundatud põllukultuuride mõju pestitsiidide kasutamisele USAs – esimesed kuusteist aastat), Environmental Sciences Europe, 28. september 2012, köide 24(1), https://enveurope.springeropen.com/articles/10.1186/2190-4715-24-24

(10)  EFSA järeldused toimeaine glüfosaadi pestitsiidina kasutamise riskihindamist käsitleva vastastikuse hindamise kohta, EFSA Journal 2015; 13(11):4302, lk 3, https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/4302

(11)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise ja nõukogu direktiivide 79/117/EMÜ ja 91/414/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 309, 24.11.2009, lk 1).

(12)  https://ec.europa.eu/food/plant/pesticides/eu-pesticides-database/active-substances/?event=as.details&as_id=79

(13)  Vt nt https://www.sciencedirect.com/science/article/abs/pii/S0304389420301400?via%3Dihub

(14)  Glüfosaadi puhul on see on tõepoolest nii, nagu on ka kirjas EFSA põhjendatud arvamuses glüfosaadijääkide kehtivate maksimaalsete piirnormide kohta vastavalt määruse (EÜ) nr 396/2005 artiklile 12, EFSA Journal 2018; 16(5):5263, lk 12, https://www.efsa.europa.eu/fr/efsajournal/pub/5263

(15)  EFSA geneetiliselt muundatud organismide komisjoni teaduslik arvamus Bayer CropScience AG poolt määruse (EÜ) nr 1829/2003 alusel esitatud taotluse EFSA-GMO-NL-2011-97 kohta, mis käsitleb putukatele resistentse ja herbitsiiditolerantse geneetiliselt muundatud puuvilla T304-40 turule laskmist toidu ja söödana kasutamiseks, importimiseks ja töötlemiseks, EFSA Journal 2013; 11(6):3251, https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/3251, ning EFSA geneetiliselt muundatud organismide komisjoni teaduslik arvamus Bayer CropScience AG poolt määruse (EÜ) nr 1829/2003 alusel esitatud taotluse EFSA-GMO-NL-2011-96 kohta, mis käsitleb putukatele resistentse ja herbitsiiditolerantse geneetiliselt muundatud puuvilla GHB119 turule laskmist toidu ja söödana kasutamiseks, importimiseks ja töötlemiseks, EFSA Journal 2016; 14(10):4586, https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/4586, lk 14.

(16)  MacIntosh, S.C., Kishore, G.M., Perlak, F.J., Marrone, P.G., Stone, T.B., Sims, S.R., Fuchs, R.L. „Potentiation of Bacillus thuringiensis insecticidal activity by serine protease inhibitors“ (Bacillus thuringiensise insektitsiidse toime suurendamine seriin-proteaasi inhibiitorite poolt), Journal of Agricultural and Food Chemistry 1990, 38, lk 1145–1152, https://pubs.acs.org/doi/abs/10.1021/jf00094a051

(17)  Ülevaate saamiseks vt Rubio-Infante, N., Moreno-Fierros, L., „An overview of the safety and biological effects of Bacillus thuringiensis Cry toxins in mammals“ (Ülevaade Bacillus thuringiensise Cry-toksiinide mõju kohta imetajates) Journal of Applied Toxicology, May 2016, 36(5), pp. 630-648, http://onlinelibrary.wiley.com/doi/10.1002/jat.3252/full.

(18)  Parenti, M.D., Santoro, A., Del Rio, A., Franceschi, C., „Literature review in support of adjuvanticity/immuno-genicity assessment of proteins“ (Adjuvantsuse/immunogeensuse hindamist toetav kirjandusülevaade), EFSA Supporting Publications, jaanuar 2019, 16(1): 1551, https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/abs/10.2903/sp.efsa.2019.EN-1551

(19)  Vt näiteks Hilbeck, A., Otto, M. „Specificity and combinatorial effects of Bacillus thuringiensis Cry toxins in the context of GMO risk assessment“ (Bacillus thuringiensise Cry-toksiinide spetsiifilisus ja koostoime GMOde riskihindamise kontekstis), Frontiers in Environmental Science 2015, 3:71, https://www.frontiersin.org/articles/10.3389/fenvs.2015.00071/full

(20)  Hilbeck, A., Defarge, N., Lebrecht, T., Bøhn, T., „Insecticidal Bt crops. EFSA’s risk assessment approach for GM Bt plants fails by design“ (Insektitsiidsed Bt-kultuurid. EFSA riskihindamise lähenemine geneetiliselt muundatud Bt-taimedele on ülesehituslikust aspektist ebaõnnestunud), RAGES 2020, lk 4, https://www.testbiotech.org/sites/default/files/RAGES_report-Insecticidal%20Bt%20plants.pdf.

(21)  https://www.dtnpf.com/agriculture/web/ag/crops/article/2020/09/29/epa-proposes-phasing-dozens-bt-corn

(22)  Douglas, M.R., Tooker, J.F. „Large-Scale Deployment of Seed Treatments Has Driven Rapid Increase in Use of Neonicotinoid Insecticides and Preemptive Pest Management in U.S. Field Crops“ (Seemnete puhtimise ulatuslik kasutuselevõtt on kiiresti suurendanud neonikotinoide sisaldavate putukamürkide ja ennetava kahjuritõrje kasutamist põllukultuuride kasvatamisel USAs), Environmental Science and Technology 2015, 49, 8, lk 5088–5097, https://pubs.acs.org/doi/10.1021/es506141g.

(23)  Liikmesriikide märkused, mis on kättesaadavad EFSA küsimuste registris (viide: EFSA-Q-2014-00721): https://www.efsa.europa.eu/en/register-of-questions

(24)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. märtsi 2001. aasta direktiiv 2001/18/EÜ geneetiliselt muundatud organismide tahtliku keskkonda viimise kohta ja nõukogu direktiivi 90/220/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (EÜT L 106, 17.4.2001, lk 1).

(25)  https://www.ohchr.org/EN/Issues/Food/Pages/Pesticides.aspx

(26)  https://www.un.org/sustainabledevelopment/health/

(27)  Määruse (EL) nr 182/2011 (artikli 6 lõike 3) kohaselt võib komisjon loa anda, kuid ei pea seda tegema, kui apellatsioonikomitees ei ole selle toetuseks saavutatud liikmesriikide kvalifitseeritud häälteenamust.

(28)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2002. aasta määrus (EÜ) nr 178/2002, millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused (EÜT L 31, 1.2.2002, lk 1).

(29)  https://tillymetz.lu/wp-content/uploads/2020/09/Co-signed-letter-MEP-Metz.pdf

(30)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2020)0364.

---

| 24.11.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 474/74 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 474/74

---

P9_TA(2021)0081

Geneetiliselt muundatud mais MZIR098 (SYNØØØ98-3)

Euroopa Parlamendi 11. märtsi 2021. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud maisi MZIR098 (SYN-ØØØ98-3) sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest toodetud tooteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (D070620/02 – 2021/2554(RSP))

(2021/C 474/07)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni rakendusotsuse eelnõu, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud maisi MZIR098 (SYN-ØØØ98-3) sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest toodetud tooteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (D070620/02, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni rakendusotsuse eelnõu, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud maisi MZIR098 (SYN-ØØØ98-3) sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest toodetud tooteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (D070620/02,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (1), eriti selle artikli 7 lõiget 3 ja artikli 19 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (1), eriti selle artikli 7 lõiget 3 ja artikli 19 lõiget 3,

| — | võttes arvesse komisjoni 3. aprilli 2013. aasta rakendusmäärust (EL) nr 503/2013, mis käsitleb loa taotlemist geneetiliselt muundatud toidule ja söödale Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1829/2003 kohaselt ning millega muudetakse määrusi (EÜ) nr 641/2004 ja (EÜ) nr 1981/2006 (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 3. aprilli 2013. aasta rakendusmäärust (EL) nr 503/2013, mis käsitleb loa taotlemist geneetiliselt muundatud toidule ja söödale Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1829/2003 kohaselt ning millega muudetakse määrusi (EÜ) nr 641/2004 ja (EÜ) nr 1981/2006 (2),

| — | võttes arvesse määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklis 35 osutatud alalises toiduahela ja loomatervishoiu komitees 11. jaanuaril 2021 toimunud hääletust, mille tulemusel arvamust ei esitatud, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklis 35 osutatud alalises toiduahela ja loomatervishoiu komitees 11. jaanuaril 2021 toimunud hääletust, mille tulemusel arvamust ei esitatud,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määruse (EL) nr 182/2011 (millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes) (3) artikleid 11 ja 13, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määruse (EL) nr 182/2011 (millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes) (3) artikleid 11 ja 13,

| — | võttes arvesse Euroopa Toiduohutusameti (EFSA) 28. mail 2020. aastal vastu võetud ja 26. juunil 2020. aastal avaldatud arvamust (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Toiduohutusameti (EFSA) 28. mail 2020. aastal vastu võetud ja 26. juunil 2020. aastal avaldatud arvamust (4),

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone, milles esitatakse geneetiliselt muundatud organismide (edaspidi „GMOd“) kasutamiseks lubade andmisele vastuväiteid (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone, milles esitatakse geneetiliselt muundatud organismide (edaspidi „GMOd“) kasutamiseks lubade andmisele vastuväiteid (5),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 112 lõikeid 2 ja 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 112 lõikeid 2 ja 3,

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni resolutsiooni ettepanekut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni resolutsiooni ettepanekut,

| A. | arvestades, et 25. aprillil 2017 esitas Syngenta Crop Protection NV/SA (edaspidi „taotleja“) vastavalt määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklitele 5 ja 17 taotluse geneetiliselt muundatud maisi MZIR098 (edaspidi „geneetiliselt muundatud mais“) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toidu, toidu koostisosade ja sööda turule laskmiseks; arvestades, et taotlus hõlmas ka selliste toodete turule laskmist, mis sisaldavad geneetiliselt muundatud maisi või koosnevad sellest ning mida kasutatakse muul otstarbel kui toiduks või söödaks, kuid ei kasutata viljelemiseks; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et 25. aprillil 2017 esitas Syngenta Crop Protection NV/SA (edaspidi „taotleja“) vastavalt määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklitele 5 ja 17 taotluse geneetiliselt muundatud maisi MZIR098 (edaspidi „geneetiliselt muundatud mais“) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toidu, toidu koostisosade ja sööda turule laskmiseks; arvestades, et taotlus hõlmas ka selliste toodete turule laskmist, mis sisaldavad geneetiliselt muundatud maisi või koosnevad sellest ning mida kasutatakse muul otstarbel kui toiduks või söödaks, kuid ei kasutata viljelemiseks;

| B. | arvestades, et EFSA võttis 28. mail 2020 vastu heakskiitva arvamuse, mis avaldati 26. juunil 2020; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et EFSA võttis 28. mail 2020 vastu heakskiitva arvamuse, mis avaldati 26. juunil 2020;

| C. | arvestades, et geneetiliselt muundatud maisi on muundatud nii, et see annab vastupidavuse glufosinaati (nn täiendav herbitsiid) sisaldavate herbitsiidide suhtes ning toodab kahte insektitsiidset valku (Bt- ehk Cry-toksiini): eCry3.1Ab ja mCry3A, mis on toksilised teatavate mardikaliste vastsetele, kes toituvad maisist (6); |
| --- | --- |

C.

arvestades, et geneetiliselt muundatud maisi on muundatud nii, et see annab vastupidavuse glufosinaati (nn täiendav herbitsiid) sisaldavate herbitsiidide suhtes ning toodab kahte insektitsiidset valku (Bt- ehk Cry-toksiini): eCry3.1Ab ja mCry3A, mis on toksilised teatavate mardikaliste vastsetele, kes toituvad maisist (6);

| D. | arvestades, et määruses (EÜ) nr 1829/2003 sedastatakse, et geneetiliselt muundatud toit ega sööt ei tohi avaldada kahjulikku mõju inimeste või loomade tervisele ega keskkonnale, ning nõutakse, et komisjon võtaks oma otsuse koostamisel arvesse kõiki liidu õigusaktide asjakohaseid sätteid ning teisi kõnealuse teemaga seotud õiguspäraseid tegureid; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et määruses (EÜ) nr 1829/2003 sedastatakse, et geneetiliselt muundatud toit ega sööt ei tohi avaldada kahjulikku mõju inimeste või loomade tervisele ega keskkonnale, ning nõutakse, et komisjon võtaks oma otsuse koostamisel arvesse kõiki liidu õigusaktide asjakohaseid sätteid ning teisi kõnealuse teemaga seotud õiguspäraseid tegureid;

| E. | arvestades, et rakendusmääruses (EL) nr 503/2013 nõutakse selle hindamist, kas eeldatavad põllumajandustavad mõjutavad uuritud näitajate tulemust; arvestades, et kõnealuse rakendusmääruse kohaselt on see eriti oluline herbitsiidiresistentsete taimede puhul; arvestades ka seda, et väliuuringuteks valitud eri kohad peavad kajastama erinevaid ilmastiku- ja põllumajandustingimusi, milles põllukultuuri kasvatatakse; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et rakendusmääruses (EL) nr 503/2013 nõutakse selle hindamist, kas eeldatavad põllumajandustavad mõjutavad uuritud näitajate tulemust; arvestades, et kõnealuse rakendusmääruse kohaselt on see eriti oluline herbitsiidiresistentsete taimede puhul; arvestades ka seda, et väliuuringuteks valitud eri kohad peavad kajastama erinevaid ilmastiku- ja põllumajandustingimusi, milles põllukultuuri kasvatatakse;

Puuduvad andmed geeniekspressiooni ja taime koostise kohta

| F. | arvestades, et geneetiliselt muundatud maisi koostise ja põllumajandusliku hindamise väliuuringud viidi läbi Ameerika Ühendriikides vaid kaheksas kohas, kuid mitte muudes asjakohastes maisi tootmise piirkondades, nagu Brasiilias, Argentinas, Paraguays ega Uruguays; arvestades, et saamaks andmeid asjakohaste ilmastikutingimuste kohta, milles taimi võib kasvatada, kasutati ainult ühe aasta (2013. aasta) andmeid; arvestades, et glufosinaati ei kasutatud täiendava herbitsiidina suurtes annustes, mida võiks umbrohu resistentsuse suurenemise kontekstis eeldada; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et geneetiliselt muundatud maisi koostise ja põllumajandusliku hindamise väliuuringud viidi läbi Ameerika Ühendriikides vaid kaheksas kohas, kuid mitte muudes asjakohastes maisi tootmise piirkondades, nagu Brasiilias, Argentinas, Paraguays ega Uruguays; arvestades, et saamaks andmeid asjakohaste ilmastikutingimuste kohta, milles taimi võib kasvatada, kasutati ainult ühe aasta (2013. aasta) andmeid; arvestades, et glufosinaati ei kasutatud täiendava herbitsiidina suurtes annustes, mida võiks umbrohu resistentsuse suurenemise kontekstis eeldada;

| G. | arvestades, et EFSA jättis nõudmata lisauuringud, nt kauem kui ühe hooaja kestvad ja muudes maisi tootmise piirkondades tehtavad väliuuringud; arvestades lisaks, et ei kogutud andmeid äärmuslikemate, näiteks kliimamuutustest põhjustatud keskkonnatingimuste kohta, kuigi on tõestatud, et keskkonnategurid võivad Bt-toksiinide ekspressiooni mõjutada (7); |
| --- | --- |

G.

arvestades, et EFSA jättis nõudmata lisauuringud, nt kauem kui ühe hooaja kestvad ja muudes maisi tootmise piirkondades tehtavad väliuuringud; arvestades lisaks, et ei kogutud andmeid äärmuslikemate, näiteks kliimamuutustest põhjustatud keskkonnatingimuste kohta, kuigi on tõestatud, et keskkonnategurid võivad Bt-toksiinide ekspressiooni mõjutada (7);

Glufosinaadijääkide analüüsi puudumine

| H. | arvestades, et glufosinaat on klassifitseeritud kategooria 1B reproduktiivtoksiliseks aineks ning seetõttu kehtivad selle suhtes Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1107/2009 (8) sätestatud piirkriteeriumid; arvestades, et glufosinaat oli liidus kasutamiseks heaks kiidetud ajavahemikuks, mis lõppes 31. juulil 2018 (9); |
| --- | --- |

H.

arvestades, et glufosinaat on klassifitseeritud kategooria 1B reproduktiivtoksiliseks aineks ning seetõttu kehtivad selle suhtes Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1107/2009 (8) sätestatud piirkriteeriumid; arvestades, et glufosinaat oli liidus kasutamiseks heaks kiidetud ajavahemikuks, mis lõppes 31. juulil 2018 (9);

| I. | arvestades, et uuringud näitavad, et glufosinaat võib mikrobioomi tõsiselt mõjutada (10), mistõttu tuleks enne tervisemõju ja toiduohutuse kohta järelduste tegemist kõigepealt hinnata glufosinaadiga pihustatud toidu ja sööda poolt soolestikule avalduvate Bt-toksiinide pikaajalist toksilisust (segatoksilisust); |
| --- | --- |

I.

arvestades, et uuringud näitavad, et glufosinaat võib mikrobioomi tõsiselt mõjutada (10), mistõttu tuleks enne tervisemõju ja toiduohutuse kohta järelduste tegemist kõigepealt hinnata glufosinaadiga pihustatud toidu ja sööda poolt soolestikule avalduvate Bt-toksiinide pikaajalist toksilisust (segatoksilisust);

| J. | arvestades, et geneetiliselt muundatud taimedes leiduvate herbitsiidijääkide ja nende lagunemisproduktide ning Bt-toksiinidega koostoime hindamist ei loeta EFSA geneetiliselt muundatud organismide komisjoni (edaspidi „EFSA GMO-komisjon“) pädevusse kuuluvaks ning seetõttu seda GMOde loaandmismenetluse käigus ei tehta; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et geneetiliselt muundatud taimedes leiduvate herbitsiidijääkide ja nende lagunemisproduktide ning Bt-toksiinidega koostoime hindamist ei loeta EFSA geneetiliselt muundatud organismide komisjoni (edaspidi „EFSA GMO-komisjon“) pädevusse kuuluvaks ning seetõttu seda GMOde loaandmismenetluse käigus ei tehta;

Bt-toksiinidega seotud lahendamata küsimused

| K. | arvestades, et ohutusuuringute läbiviimisel kasutati Escherichia coli (E. coli) toodetud valke eCry3.1Ab ja mCry3A, mitte geneetiliselt muundatud taime enda toodetud valke (11), mis tähendab, et toksilise mõju hindamine põhineb E. coli toodetud Bt-toksiinide eeldataval samaväärsusel taime toodetud Bt-toksiinidega; arvestades, et liikmesriigi pädeva asutuse arvates ei tohiks selleks, et võtta piisavalt arvesse sünergilist toimet, põhineda hindamised üksnes mikroobsetes süsteemides toodetud transgeensete Bt-toksiinidega tehtud katsetel (12); |
| --- | --- |

K.

arvestades, et ohutusuuringute läbiviimisel kasutati Escherichia coli (E. coli) toodetud valke eCry3.1Ab ja mCry3A, mitte geneetiliselt muundatud taime enda toodetud valke (11), mis tähendab, et toksilise mõju hindamine põhineb E. coli toodetud Bt-toksiinide eeldataval samaväärsusel taime toodetud Bt-toksiinidega; arvestades, et liikmesriigi pädeva asutuse arvates ei tohiks selleks, et võtta piisavalt arvesse sünergilist toimet, põhineda hindamised üksnes mikroobsetes süsteemides toodetud transgeensete Bt-toksiinidega tehtud katsetel (12);

| L. | arvestades, et toksikoloogilisi teste, mis on tehtud isoleeritud valkudega, ei saa pidada kuigi kaalukaks, sest geneetiliselt muundatud põllukultuurides, näiteks maisis, puuvillas ja sojaubades, leiduvad Bt-toksiinid on oma olemuselt isoleeritud Bt-toksiinidest toksilisemad; arvestades, et see on tingitud asjaolust, et taimekoes esinevad proteaasi inhibiitorid võivad Bt-toksiinide lagundamisega viivitades suurendada nende toksilisust; arvestades, et seda nähtust on tõendatud mitme teadusuuringuga, nende hulgas üks 30 aastat tagasi Monsanto kohta tehtud uuring, mis näitas, et isegi väga väike proteaasi inhibiitori sisaldus suurendas Bt-toksiinide toksilisust kuni 20 korda (13); |
| --- | --- |

L.

arvestades, et toksikoloogilisi teste, mis on tehtud isoleeritud valkudega, ei saa pidada kuigi kaalukaks, sest geneetiliselt muundatud põllukultuurides, näiteks maisis, puuvillas ja sojaubades, leiduvad Bt-toksiinid on oma olemuselt isoleeritud Bt-toksiinidest toksilisemad; arvestades, et see on tingitud asjaolust, et taimekoes esinevad proteaasi inhibiitorid võivad Bt-toksiinide lagundamisega viivitades suurendada nende toksilisust; arvestades, et seda nähtust on tõendatud mitme teadusuuringuga, nende hulgas üks 30 aastat tagasi Monsanto kohta tehtud uuring, mis näitas, et isegi väga väike proteaasi inhibiitori sisaldus suurendas Bt-toksiinide toksilisust kuni 20 korda (13);

| M. | arvestades, et EFSA riskihinnangutes ei ole seda toimet kunagi arvesse võetud, kuigi see on asjakohane kõigi Bt-taimede puhul, mis on liitu impordiks või liidus kasvatamiseks heaks kiidetud; arvestades, et proteaasi inhibiitori ja Bt-toksiinide vastastikusest mõjust tuleneva suurema toksilisusega seotud riske inimestele ja loomadele, kes tarbivad Bt-toksiine sisaldavat toitu ja sööta, ei saa välistada; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et EFSA riskihinnangutes ei ole seda toimet kunagi arvesse võetud, kuigi see on asjakohane kõigi Bt-taimede puhul, mis on liitu impordiks või liidus kasvatamiseks heaks kiidetud; arvestades, et proteaasi inhibiitori ja Bt-toksiinide vastastikusest mõjust tuleneva suurema toksilisusega seotud riske inimestele ja loomadele, kes tarbivad Bt-toksiine sisaldavat toitu ja sööta, ei saa välistada;

| N. | arvestades, et mitmes uuringus on täheldatud, et kokkupuude Bt-toksiinidega on põhjustanud kõrvaltoimeid, mis võivad mõjutada immuunsüsteemi, ning et mõnel Bt-toksiinil võivad olla adjuvandi omadused (14), mis tähendab, et need võivad suurendada teiste valkude allergeensust, millega nad kokku puutuvad; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et mitmes uuringus on täheldatud, et kokkupuude Bt-toksiinidega on põhjustanud kõrvaltoimeid, mis võivad mõjutada immuunsüsteemi, ning et mõnel Bt-toksiinil võivad olla adjuvandi omadused (14), mis tähendab, et need võivad suurendada teiste valkude allergeensust, millega nad kokku puutuvad;

| O. | arvestades, et herbitsiidijääkide ja nende metaboliitide võimaliku koostoime hindamist Bt-toksiinidega ei peeta EFSA GMO-komisjoni pädevusse kuuluvaks ning seetõttu seda riskihindamise raames ei tehta; arvestades, et see on problemaatiline, sest glufosinaadi pihustamise jäägid häirivad teadaolevalt mikrobioomi ja see võib näiteks kombinatsioonis Bt-toksiinidega suurendada immuunvastust (15); |
| --- | --- |

O.

arvestades, et herbitsiidijääkide ja nende metaboliitide võimaliku koostoime hindamist Bt-toksiinidega ei peeta EFSA GMO-komisjoni pädevusse kuuluvaks ning seetõttu seda riskihindamise raames ei tehta; arvestades, et see on problemaatiline, sest glufosinaadi pihustamise jäägid häirivad teadaolevalt mikrobioomi ja see võib näiteks kombinatsioonis Bt-toksiinidega suurendada immuunvastust (15);

Bt-põllukultuurid: mõju sihtrühma mittekuuluvatele organismidele ja suurenenud resistentsus

| P. | arvestades, et vastupidiselt insektitsiidide kasutusele, mille korral toimub kokkupuude pihustamise ajal ja hiljem piiratud aja jooksul, viib geneetiliselt muundatud Bt-põllukultuuride kasutamine sihtrühma kuuluvate ja mittekuuluvate organismide pideva kokkupuuteni Bt-toksiinidega; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et vastupidiselt insektitsiidide kasutusele, mille korral toimub kokkupuude pihustamise ajal ja hiljem piiratud aja jooksul, viib geneetiliselt muundatud Bt-põllukultuuride kasutamine sihtrühma kuuluvate ja mittekuuluvate organismide pideva kokkupuuteni Bt-toksiinidega;

| Q. | arvestades, et eeldust, et Bt-toksiinidel on ainult ühe sihtmärgiga toimeviis, ei saa enam tõeseks pidada ja mõju sihtrühma mittekuuluvatele organismidele ei saa välistada (16); arvestades, et teadete kohaselt on järjest rohkem sihtrühma mittekuuluvaid organisme mitmel viisil mõjutatud; arvestades, et hiljutises ülevaates on välja toodud 39 eelretsenseeritud väljaannet, milles teatatakse Bt-toksiinide märkimisväärsest kahjulikust mõjust paljudele n-ö mõjuulatusest välja jäävatele liikidele (17); |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et eeldust, et Bt-toksiinidel on ainult ühe sihtmärgiga toimeviis, ei saa enam tõeseks pidada ja mõju sihtrühma mittekuuluvatele organismidele ei saa välistada (16); arvestades, et teadete kohaselt on järjest rohkem sihtrühma mittekuuluvaid organisme mitmel viisil mõjutatud; arvestades, et hiljutises ülevaates on välja toodud 39 eelretsenseeritud väljaannet, milles teatatakse Bt-toksiinide märkimisväärsest kahjulikust mõjust paljudele n-ö mõjuulatusest välja jäävatele liikidele (17);

| R. | arvestades, et Bt-kultuuride impordi tõttu võib hulk muid kui sihtrühma kuuluvaid organisme liidus Bt-toksiinidega kokku puutuda mahavalgumise, jäätmete ja sõnniku kaudu; arvestades, et riskihindamise käigus ei tuvastatud mõju muudele kui sihtrühma kuuluvatele organismidele; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et Bt-kultuuride impordi tõttu võib hulk muid kui sihtrühma kuuluvaid organisme liidus Bt-toksiinidega kokku puutuda mahavalgumise, jäätmete ja sõnniku kaudu; arvestades, et riskihindamise käigus ei tuvastatud mõju muudele kui sihtrühma kuuluvatele organismidele;

| S. | arvestades, et riskihindamises ei võetud arvesse sihtrühma kahjurite resistentsuse teket Bt-toksiinide suhtes, mis viib tõenäoliselt keskkonnale vähem ohutute pestitsiidide või suuremate dooside ja arvukamate geneetiliselt muundatud põllukultuuride taotluste kasutamiseni viljelemisriigis; arvestades, et Ameerika Ühendriikide keskkonnakaitseamet kavatseb kõrvaldada järgmise kolme kuni viie aasta jooksul kasutuselt paljud Bt-maisi hübriidid ja mõned Bt-puuvilla sordid, kuna putukate resistentsus nende põllukultuuride suhtes on suurenenud (18); |
| --- | --- |

S.

arvestades, et riskihindamises ei võetud arvesse sihtrühma kahjurite resistentsuse teket Bt-toksiinide suhtes, mis viib tõenäoliselt keskkonnale vähem ohutute pestitsiidide või suuremate dooside ja arvukamate geneetiliselt muundatud põllukultuuride taotluste kasutamiseni viljelemisriigis; arvestades, et Ameerika Ühendriikide keskkonnakaitseamet kavatseb kõrvaldada järgmise kolme kuni viie aasta jooksul kasutuselt paljud Bt-maisi hübriidid ja mõned Bt-puuvilla sordid, kuna putukate resistentsus nende põllukultuuride suhtes on suurenenud (18);

| T. | arvestades, et kuigi Bt-põllukultuuride kasutamine viib väidetavalt väiksema insektitsiidide kasutuseni, jõuti hiljutises Ühendriikides avaldatud uuringus (19) järeldusele, et „mitmed analüüsid Bt-põllukultuuride mõju kohta pestitsiidide kasutamise harjumustele ei paista olevat arvestanud seemnete puhtimisega ning seetõttu võib Bt-põllukultuuridest tingitud insektitsiidide kasutuse vähenemine (eriti puhitud alal) olla ülehinnatud; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et kuigi Bt-põllukultuuride kasutamine viib väidetavalt väiksema insektitsiidide kasutuseni, jõuti hiljutises Ühendriikides avaldatud uuringus (19) järeldusele, et „mitmed analüüsid Bt-põllukultuuride mõju kohta pestitsiidide kasutamise harjumustele ei paista olevat arvestanud seemnete puhtimisega ning seetõttu võib Bt-põllukultuuridest tingitud insektitsiidide kasutuse vähenemine (eriti puhitud alal) olla ülehinnatud;

| U. | arvestades, et liit on Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni (ÜRO) bioloogilise mitmekesisuse raamkonventsiooni osaline ning sellest nähtub selgelt, et nii eksport- kui ka importriikidel on bioloogilise mitmekesisusega seonduvad rahvusvahelised kohustused; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et liit on Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni (ÜRO) bioloogilise mitmekesisuse raamkonventsiooni osaline ning sellest nähtub selgelt, et nii eksport- kui ka importriikidel on bioloogilise mitmekesisusega seonduvad rahvusvahelised kohustused;

Liikmesriikide märkused

| V. | arvestades, et liikmesriigid esitasid kolmekuulise konsulteerimisperioodi jooksul EFSA-le palju kriitilisi märkusi (20); arvestades, et need kriitilised märkused hõlmavad seda, et välikatsetest saadud andmed ei ole piisavad, et teha kindlaks, et katsekohad on agronoomiliste tavade või abiootiliste (nt mullaniiskus ja viljakus) ja biootiliste tegurite (nt valitsev kahjuri- ja haigussurve ning umbrohuprofiilid) osas representatiivsed; et võrdlusanalüüsi ulatus on liiga kitsas, kuna selles ei ole arvesse võetud glufosinaadi kasutamist geneetiliselt muundatud maisi puhul; et seirekava ei ole piisav selleks, et käsitleda geneetiliselt muundatud maisi võimalikku keskkonnamõju; et taotleja poolt esitatud uuringud ei ole piisavad järeldamaks, et kokkupuude keskkonnaga ja seega mõju sihtrühma mittekuuluvatele organismidele on tühine, ning et lõpliku järeldust ei saa teha ilma viiteta kogu toidu või sööda pikaajalisele reproduktiiv- või arengumõjule; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et liikmesriigid esitasid kolmekuulise konsulteerimisperioodi jooksul EFSA-le palju kriitilisi märkusi (20); arvestades, et need kriitilised märkused hõlmavad seda, et välikatsetest saadud andmed ei ole piisavad, et teha kindlaks, et katsekohad on agronoomiliste tavade või abiootiliste (nt mullaniiskus ja viljakus) ja biootiliste tegurite (nt valitsev kahjuri- ja haigussurve ning umbrohuprofiilid) osas representatiivsed; et võrdlusanalüüsi ulatus on liiga kitsas, kuna selles ei ole arvesse võetud glufosinaadi kasutamist geneetiliselt muundatud maisi puhul; et seirekava ei ole piisav selleks, et käsitleda geneetiliselt muundatud maisi võimalikku keskkonnamõju; et taotleja poolt esitatud uuringud ei ole piisavad järeldamaks, et kokkupuude keskkonnaga ja seega mõju sihtrühma mittekuuluvatele organismidele on tühine, ning et lõpliku järeldust ei saa teha ilma viiteta kogu toidu või sööda pikaajalisele reproduktiiv- või arengumõjule;

Liidu rahvusvaheliste kohustuste täitmine

| W. | arvestades, et määruses (EÜ) nr 1829/2003 on sätestatud, et geneetiliselt muundatud toit ega sööt ei tohi avaldada kahjulikku mõju inimeste või loomade tervisele ega keskkonnale, ning on nõutud, et komisjon võtaks oma otsuse koostamisel arvesse kõiki liidu õigusaktide asjakohaseid sätteid ning teisi kõnealuse küsimusega seotud õiguspäraseid tegureid; arvestades, et need õiguspärased tegurid peaksid hõlmama liidu kohustusi, mis tulenevad ÜRO kestliku arengu eesmärkidest, Pariisi kliimakokkuleppest ja ÜRO bioloogilise mitmekesisuse konventsioonist; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et määruses (EÜ) nr 1829/2003 on sätestatud, et geneetiliselt muundatud toit ega sööt ei tohi avaldada kahjulikku mõju inimeste või loomade tervisele ega keskkonnale, ning on nõutud, et komisjon võtaks oma otsuse koostamisel arvesse kõiki liidu õigusaktide asjakohaseid sätteid ning teisi kõnealuse küsimusega seotud õiguspäraseid tegureid; arvestades, et need õiguspärased tegurid peaksid hõlmama liidu kohustusi, mis tulenevad ÜRO kestliku arengu eesmärkidest, Pariisi kliimakokkuleppest ja ÜRO bioloogilise mitmekesisuse konventsioonist;

| X. | arvestades, et õigusega toidule tegeleva ÜRO eriraportööri 2017. aasta aruandes leiti, et eelkõige arengumaades on ohtlikel pestitsiididel tervisele laastav mõju (21); arvestades, et ÜRO kestliku arengu eesmärgi 3.9 abil soovitakse 2030. aastaks oluliselt vähendada selliste surmade ja haiguste arvu, mille on põhjustanud ohtlikud kemikaalid ning õhu, vee ja pinnase reostus ja saastumine (22); arvestades, et geneetiliselt muundatud maisi impordi lubamine suurendaks nõudlust selle põllukultuuri järele, mida on töödeldud herbitsiidiga, mis on reproduktiivtoksiline ja mida ei ole enam lubatud liidus kasutada, suurendades seeläbi kolmandates riikides töötajate kokkupuudet asjaomase herbitsiidiga; arvestades, et töötajate suurema kokkupuute oht on eriti murettekitav herbitsiiditolerantsete geneetiliselt muundatud põllukultuuride puhul, kuna kasutatavate herbitsiidide kogused on seal suuremad; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et õigusega toidule tegeleva ÜRO eriraportööri 2017. aasta aruandes leiti, et eelkõige arengumaades on ohtlikel pestitsiididel tervisele laastav mõju (21); arvestades, et ÜRO kestliku arengu eesmärgi 3.9 abil soovitakse 2030. aastaks oluliselt vähendada selliste surmade ja haiguste arvu, mille on põhjustanud ohtlikud kemikaalid ning õhu, vee ja pinnase reostus ja saastumine (22); arvestades, et geneetiliselt muundatud maisi impordi lubamine suurendaks nõudlust selle põllukultuuri järele, mida on töödeldud herbitsiidiga, mis on reproduktiivtoksiline ja mida ei ole enam lubatud liidus kasutada, suurendades seeläbi kolmandates riikides töötajate kokkupuudet asjaomase herbitsiidiga; arvestades, et töötajate suurema kokkupuute oht on eriti murettekitav herbitsiiditolerantsete geneetiliselt muundatud põllukultuuride puhul, kuna kasutatavate herbitsiidide kogused on seal suuremad;

Ebademokraatlik otsustusprotsess

| Y. | arvestades, et määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklis 35 osutatud alalises toiduahela ja loomatervishoiu komitees 11. jaanuaril 2021 toimunud hääletuse tulemusel arvamust ei esitatud, mis tähendab, et liikmesriikide kvalifitseeritud enamus loa andmist ei toetanud; arvestades, et 13 liikmesriiki (kes esindavad 35,52 % liidu elanikkonnast) hääletasid loa andmise vastu, samas kui ainult 10 liikmesriiki (kes esindavad 27,49 %) hääletasid loa andmise poolt; arvestades, et 4 liikmesriiki (37 %) hoidusid hääletamisest; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklis 35 osutatud alalises toiduahela ja loomatervishoiu komitees 11. jaanuaril 2021 toimunud hääletuse tulemusel arvamust ei esitatud, mis tähendab, et liikmesriikide kvalifitseeritud enamus loa andmist ei toetanud; arvestades, et 13 liikmesriiki (kes esindavad 35,52 % liidu elanikkonnast) hääletasid loa andmise vastu, samas kui ainult 10 liikmesriiki (kes esindavad 27,49 %) hääletasid loa andmise poolt; arvestades, et 4 liikmesriiki (37 %) hoidusid hääletamisest;

| Z. | arvestades, et komisjon mõistab, et on problemaatiline, et ta jätkab GMOdele loa andmise otsuste vastuvõtmist ilma liikmesriikide kvalifitseeritud häälteenamuseta, mis on tootelubade puhul üldiselt väga suur erand, kuid mis on geneetiliselt muundatud toidu ja sööda lubade puhul muutunud normiks; |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et komisjon mõistab, et on problemaatiline, et ta jätkab GMOdele loa andmise otsuste vastuvõtmist ilma liikmesriikide kvalifitseeritud häälteenamuseta, mis on tootelubade puhul üldiselt väga suur erand, kuid mis on geneetiliselt muundatud toidu ja sööda lubade puhul muutunud normiks;

| AA. | arvestades, et Euroopa Parlament võttis oma kaheksandal ametiajal vastu 36 resolutsiooni, milles väljendatakse vastuseisu toiduks ja söödaks mõeldud GMOde turule laskmisele (33 resolutsiooni) ning GMOde kasvatamisele liidus (kolm resolutsiooni); arvestades, et oma üheksandal ametiajal on Euroopa Parlament juba vastu võtnud 16 vastuväidet GMOde turule laskmise kohta; arvestades, et liikmesriikide kvalifitseeritud enamus ei pooldanud nende GMOde lubamist; arvestades, et põhjused, miks liikmesriigid lubade andmist ei toeta, on muu hulgas ettevaatusprintsiibi mittejärgimine lubade andmise menetluses ja teaduslikud kahtlused seoses riskihindamisega; |
| --- | --- |

AA.

arvestades, et Euroopa Parlament võttis oma kaheksandal ametiajal vastu 36 resolutsiooni, milles väljendatakse vastuseisu toiduks ja söödaks mõeldud GMOde turule laskmisele (33 resolutsiooni) ning GMOde kasvatamisele liidus (kolm resolutsiooni); arvestades, et oma üheksandal ametiajal on Euroopa Parlament juba vastu võtnud 16 vastuväidet GMOde turule laskmise kohta; arvestades, et liikmesriikide kvalifitseeritud enamus ei pooldanud nende GMOde lubamist; arvestades, et põhjused, miks liikmesriigid lubade andmist ei toeta, on muu hulgas ettevaatusprintsiibi mittejärgimine lubade andmise menetluses ja teaduslikud kahtlused seoses riskihindamisega;

| AB. | arvestades, et kuigi komisjon ise tunnistab puudujääke demokraatlikus protsessis, liikmesriikide toetuse puudumist ja parlamendi vastuväiteid, jätkab ta siiski geneetiliselt muundatud organismidele lubade andmist; |
| --- | --- |

AB.

arvestades, et kuigi komisjon ise tunnistab puudujääke demokraatlikus protsessis, liikmesriikide toetuse puudumist ja parlamendi vastuväiteid, jätkab ta siiski geneetiliselt muundatud organismidele lubade andmist;

| AC. | arvestades, et selleks, et komisjon saaks keelduda GMOdele loa andmisest, kui apellatsioonikomitees (23) ei ole saavutatud liikmesriikide kvalifitseeritud häälteenamust, ei ole vaja õigusakte muuta; |
| --- | --- |

AC.

arvestades, et selleks, et komisjon saaks keelduda GMOdele loa andmisest, kui apellatsioonikomitees (23) ei ole saavutatud liikmesriikide kvalifitseeritud häälteenamust, ei ole vaja õigusakte muuta;

| 1. | on seisukohal, et komisjoni rakendusotsuse eelnõu ületab määruses (EÜ) nr 1829/2003 ette nähtud rakendamisvolitusi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | on seisukohal, et komisjoni rakendusotsuse eelnõu on vastuolus liidu õigusega, sest sellega eiratakse määruse (EÜ) nr 1829/2003 eesmärki milleks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 178/2002 (24) sätestatud üldpõhimõtete kohaselt on luua alus inimeste elu ja tervise, loomade tervise ja heaolu ning keskkonna ja tarbijate huvide kindla kaitse tagamiseks seoses geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kasutamisega ning tagada samal ajal ka siseturu tõhus toimimine; |
| --- | --- |

2.

| 3. | palub komisjonil oma rakendusotsuse eelnõu tagasi võtta; |
| --- | --- |

3.

| 4. | väljendab heameelt asjaolu üle, et komisjon tunnistas lõpuks oma 11. septembri 2020. aasta kirjas parlamendiliikmetele, et GMOde lubamise otsuste tegemisel on vaja arvesse võtta kestlikkust (25); väljendab siiski sügavat pettumust asjaolu pärast, et komisjon on sellest ajast saadik jätkuvalt lubanud geneetiliselt muundatud organisme liitu importida, hoolimata Euroopa Parlamendi jätkuvast vastuseisust ja sellest, et enamik liikmesriike hääletab selle vastu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kutsub komisjoni üles liikuma kestlikkuse kriteeriumide väljatöötamisel võimalikult kiiresti edasi, kaasates sellesse täiel määral Euroopa Parlamendi; palub, et komisjon annaks teada, kuidas ja millise aja jooksul seda tehakse; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kutsub komisjoni taas üles mitte lubama herbitsiiditolerantseid geneetiliselt muundatud põllukultuure enne, kui jääkidega seotud terviseriske on iga juhtumi puhul eraldi põhjalikult uuritud, kusjuures selleks tuleb täielikult hinnata geneetiliselt muundatud põllukultuuride täiendavate herbitsiididega pihustamise jääke, herbitsiidide lagunemisprodukte ja mis tahes kombineeritud mõju, sealhulgas geneetiliselt muundatud taime enda mõju; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kordab oma üleskutset komisjonile mitte anda toidu või söödana kasutamiseks importimise luba geneetiliselt muundatud taimedele, mis on muudetud tolerantseks mõne herbitsiidi toimeaine suhtes, mille kasutamine ei ole liidus lubatud; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kutsub EFSAt üles lõpuks tunnistama märkimisväärseid erinevusi algsete Bt-toksiinide ja geneetiliselt muundatud põllukultuuride sünteetilistes transgeenides leiduvate Bt-toksiinide vahel ning laiendama oma riskihindamist, et võtta täielikult arvesse kõiki Bt-toksiinide, geneetiliselt muundatud taimede ja nende osade, täiendavate herbitsiididega pritsimise jääkainete ning keskkonna vahelisi kokkpuuteid ja nende koosmõju, samuti mõju tervisele ja toiduohutusele; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kutsub EFSAt üles mitte enam aktsepteerima toksilisuse uuringuid, mis põhinevad isoleeritud valkudel, mis on tõenäoliselt struktuuri ja bioloogilise mõju poolest erinevad taime enda poolt toodetud valkudest, ja nõudma, et kõik katsed tehtaks geneetiliselt muundatud taime koega; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kutsub EFSAt üles tagama, et väliuuringute ja kasvuhoonete andmed hõlmaksid piisavalt laiaulatuslikke põllumajandus- ja keskkonnatingimusi, et hinnata kõikide stressitegurite mõju, mis on viljelemise ajal ootuspärased geeniekspressioonile ja taimede koostisele; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kutsub EFSAt üles tagama, et väliuuringute ja kasvuhoonete andmed hõlmaksid piisavalt laia valikut eri sorte, et hinnata erinevate geneetiliste taustade mõju geeniekspressioonile ja taime koostisele; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kutsub EFSAt üles nõudma andmeid geneetilistelt muundatud taimedest saadud toidu ja sööda tarbimise mõju kohta soolestiku mikrobioomile; |
| --- | --- |

12.

| 13. | nõuab veel kord tungivalt, et komisjon võtaks arvesse liidu kohustusi, mis tulenevad sellistest rahvusvahelistest kokkulepetest nagu Pariisi kliimakokkulepe, ÜRO bioloogilise mitmekesisuse konventsioon ja ÜRO kestliku arengu eesmärgid; |
| --- | --- |

13.

| 14. | toonitab, et Euroopa Parlamendi poolt 17. detsembril 2020 vastu võetud muudatusettepanekutes ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) nr 182/2011, (26) mis võeti parlamendis vastu nõukoguga peetavate läbirääkimiste alusena, märgitakse, et komisjon ei tohi anda GMOdele luba, kui liikmesriikide kvalifitseeritud häälteenamus ei ole selle poolt; nõuab, et komisjon järgiks seda seisukohta, ning kutsub nõukogu üles jätkama oma tööd ja võtma selle ettepaneku suhtes kiiremas korras vastu üldise lähenemisviisi; |
| --- | --- |

14.

| 15. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

15.

---

(1)  ELT L 268, 18.10.2003, lk 1.

(2)  ELT L 157, 8.6.2013, lk 1.

(3)  ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.

(4)  EFSA geneetiliselt muundatud organismide komisjoni teaduslik arvamus, mis käsitleb geneetiliselt muundatud maisi MZIR098 hindamist toiduks ja söödaks kasutamise puhul määruse (EÜ) nr 1829/2003 alusel (taotlus EFSA-GMO-DE-2017-142), EFSA Journal 2020; 18(6):6171,

https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/full/10.2903/j.efsa.2020.6171

(5)  Euroopa Parlament võttis oma kaheksandal ametiajal vastu 36 resolutsiooni, milles on esitatud GMOde lubamisele vastuväiteid. Peale selle on parlament oma üheksandal ametiajal vastu võtnud järgmised resolutsioonid:

| — | Euroopa Parlamendi 10. oktoobri 2019. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud maisi MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2) sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest toodetud tooteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2019)0028). |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi 10. oktoobri 2019. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud maisi MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2) sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest toodetud tooteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2019)0028).

| — | Euroopa Parlamendi 10. oktoobri 2019. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega pikendatakse geneetiliselt muundatud sojauba A2704-12 (ACS-GMØØ5-3) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmise loa kehtivust vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2019)0029). |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi 10. oktoobri 2019. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega pikendatakse geneetiliselt muundatud sojauba A2704-12 (ACS-GMØØ5-3) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmise loa kehtivust vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2019)0029).

| — | Euroopa Parlamendi 10. oktoobri 2019. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud maisi MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest toodetud tooteid ja geneetiliselt muundatud maisi, milles on kombineeritud kaks, kolm või neli MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 ja DAS-40278-9 ühekordset transformatsiooni, vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2019)0030). |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi 10. oktoobri 2019. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud maisi MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest toodetud tooteid ja geneetiliselt muundatud maisi, milles on kombineeritud kaks, kolm või neli MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 ja DAS-40278-9 ühekordset transformatsiooni, vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2019)0030).

| — | Euroopa Parlamendi 14. novembri 2019. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega pikendatakse geneetiliselt muundatud puuvilla LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmise loa kehtivust vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2019)0054). |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi 14. novembri 2019. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega pikendatakse geneetiliselt muundatud puuvilla LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmise loa kehtivust vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2019)0054).

| — | Euroopa Parlamendi 14. novembri 2019. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega pikendatakse geneetiliselt muundatud sojauba MON 89788 (MON-89788-1) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmise loa kehtivust vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2019)0055); |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi 14. novembri 2019. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega pikendatakse geneetiliselt muundatud sojauba MON 89788 (MON-89788-1) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmise loa kehtivust vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2019)0055);

| — | Euroopa Parlamendi 14. novembri 2019. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud maisi MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 ja alakombinatsioone MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 ning NK603 × DAS-40278-9 sisaldavaid, nendest koosnevaid või nendest valmistatud tooteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2019)0056). |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi 14. novembri 2019. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud maisi MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 ja alakombinatsioone MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 ning NK603 × DAS-40278-9 sisaldavaid, nendest koosnevaid või nendest valmistatud tooteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2019)0056).

| — | Euroopa Parlamendi 14. novembri 2019. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud maisi Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest toodetud tooteid ja geneetiliselt muundatud maisi, milles on kombineeritud kaks, kolm, neli või viis Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 ja GA21 ühekordset transformatsiooni, vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2019)0057). |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi 14. novembri 2019. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud maisi Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest toodetud tooteid ja geneetiliselt muundatud maisi, milles on kombineeritud kaks, kolm, neli või viis Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 ja GA21 ühekordset transformatsiooni, vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2019)0057).

| — | Euroopa Parlamendi 14. mai 2020. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud sojauba MON 87708 × MON 89788 × A5547-127 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2020)0069). |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi 14. mai 2020. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud sojauba MON 87708 × MON 89788 × A5547-127 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2020)0069).

| — | Euroopa Parlamendi 11. novembri 2020. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud maisi MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603 sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest toodetud tooteid ja geneetiliselt muundatud maisi, milles on kombineeritud kaks või kolm MON 87427, MON 89034, MIR162 ja NK603 ühekordset transformatsiooni, ja millega tunnistatakse kehtetuks komisjoni rakendusotsus (EL) 2018/1111, vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2020)0291); |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi 11. novembri 2020. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud maisi MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603 sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest toodetud tooteid ja geneetiliselt muundatud maisi, milles on kombineeritud kaks või kolm MON 87427, MON 89034, MIR162 ja NK603 ühekordset transformatsiooni, ja millega tunnistatakse kehtetuks komisjoni rakendusotsus (EL) 2018/1111, vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2020)0291);

| — | Euroopa Parlamendi 11. novembri 2020. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud sojauba SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5) sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest toodetud tooteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2020)0292). |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi 11. novembri 2020. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud sojauba SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5) sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest toodetud tooteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2020)0292).

| — | Euroopa Parlamendi 11. novembri 2020. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud maisi MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest toodetud tooteid ja geneetiliselt muundatud maisi, milles on kombineeritud kaks, kolm või neli MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 and NK603 ühekordset transformatsiooni, vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2020)0293). |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi 11. novembri 2020. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud maisi MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest toodetud tooteid ja geneetiliselt muundatud maisi, milles on kombineeritud kaks, kolm või neli MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 and NK603 ühekordset transformatsiooni, vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2020)0293).

| — | Euroopa Parlamendi 17. detsembri 2020. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud sojauba MON 87751 × MON 87701 × MON 87708 × MON 89788 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2020)0365). |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi 17. detsembri 2020. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud sojauba MON 87751 × MON 87701 × MON 87708 × MON 89788 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2020)0365).

| — | Euroopa Parlamendi 17. detsembri 2020. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud maisi MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × MON 87411 sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest toodetud tooteid ja geneetiliselt muundatud maisi, milles on kombineeritud kaks või kolm MON 87427, MON 89034, MIR162 ja MON 87411 ühekordset transformatsiooni, vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2020)0366). |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi 17. detsembri 2020. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud maisi MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × MON 87411 sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest toodetud tooteid ja geneetiliselt muundatud maisi, milles on kombineeritud kaks või kolm MON 87427, MON 89034, MIR162 ja MON 87411 ühekordset transformatsiooni, vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2020)0366).

| — | Euroopa Parlamendi 17. detsembri 2020. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega pikendatakse geneetiliselt muundatud maisi MIR604 (SYN-IR6Ø4-5) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmise loa kehtivust vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2020)0367). |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi 17. detsembri 2020. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega pikendatakse geneetiliselt muundatud maisi MIR604 (SYN-IR6Ø4-5) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmise loa kehtivust vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2020)0367).

| — | Euroopa Parlamendi 17. detsembri 2020. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega pikendatakse geneetiliselt muundatud maisi MON 88017 (MON-88Ø17-3) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmise loa kehtivust vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2020)0368). |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi 17. detsembri 2020. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega pikendatakse geneetiliselt muundatud maisi MON 88017 (MON-88Ø17-3) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmise loa kehtivust vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2020)0368).

| — | Euroopa Parlamendi 17. detsembri 2020. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega pikendatakse geneetiliselt muundatud maisi MON 89034 (MON-89Ø34-3) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud toodete turulelaskmise luba vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2020)0369). |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi 17. detsembri 2020. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega pikendatakse geneetiliselt muundatud maisi MON 89034 (MON-89Ø34-3) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud toodete turulelaskmise luba vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2020)0369).

(6)  EFSA arvamus, lk 1.

(7)  Trtikova, M., Wikmark, O.G., Zemp, N., Widmer, A., Hilbeck, A., „Transgene expression and Bt protein content in transgenic Bt maize (MON810) under optimal and stressful environmental conditions“ (Transgeense ekspressiooni ja Bt-valgu sisaldus transgeenses Bt maisis (MON810) optimaalsetes ja stressirohketes keskkonnatingimustes), Plos ONE, 2015:10(4): e0123011, https://journals.plos.org/plosone/article?id=10.1371/journal.pone.0123011

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise ja nõukogu direktiivide 79/117/EMÜ ja 91/414/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 309, 24.11.2009, lk 1).

(9)  https://ec.europa.eu/food/plant/pesticides/eu-pesticides-database/active-substances/?event=as.details&as_id=79

(10)  Vt nt https://www.sciencedirect.com/science/article/abs/pii/S0304389420301400?via%3Dihub

(11)  EFSA arvamus, lk 10.

(12)  Liikmesriikide märkused, mis on kättesaadavad EFSA küsimuste registri kaudu (viide: EFSA-Q-2017-00398): https://www.efsa.europa.eu/en/register-of-questions, lk 21.

(13)  MacIntosh, S.C., Kishore, G.M., Perlak, F.J., Marrone, P.G., Stone, T.B., Sims, S.R., Fuchs, R.L. „Potentiation of Bacillus thuringiensis insecticidal activity by serine protease inhibitors“ (Bacillus thuringiensise insektitsiidse toime suurendamine seriin-proteaasi inhibiitorite poolt), Journal of Agricultural and Food Chemistry, 38, lk 1145–1152, https://pubs.acs.org/doi/abs/10.1021/jf00094a051

(14)  Ülevaate saamiseks vt Rubio-Infante, N., Moreno-Fierros, L., „An overview of the safety and biological effects of Bacillus thuringiensis Cry toxins in mammals“ (Ülevaade Bacillus thuringiensise Cry-toksiinide mõju kohta imetajates), Journal of Applied Toxicology, mai 2016, 36(5), lk 630–648, https://onlinelibrary.wiley.com/doi/full/10.1002/jat.3252.

(15)  Parenti, M.D., Santoro, A., Del Rio, A., Franceschi, C., „Literature review in support of adjuvanticity/immunogenicity assessment of proteins“ (Valkude adjuvantsuse/immunogeensuse hindamist toetav kirjandusülevaade), EFSA Supporting Publications, jaanuar 2019, 16(1): 1551, https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/abs/10.2903/sp.efsa.2019.EN-1551

(16)  Vt näiteks Hilbeck, A., Otto, M. „Specificity and combinatorial effects of Bacillus thuringiensis Cry toxins in the context of GMO environmental risk assessment“ (Bacillus thuringiensise Cry toksiinide spetsiifilisus ja koosmõjud geneetiliselt muundatud organismide riskihinnangus), Frontiers in Environmental Science, 2015, 3:71, https://doi.org/10.3389/fenvs.2015.00071.

(17)  Hilbeck, A., Defarge, N., Lebrecht, T., Bøhn, T., „Insecticidal Bt crops. EFSA’s risk assessment approach for GM Bt plants fails by design“ (Insektitsiidsed Bt-põllukultuurid. EFSA riskihindamise lähenemine geneetiliselt muundatud Bt-taimedele on ülesehituslikust aspektist ebaõnnestunud), RAGES, 2020, lk 4, https://www.testbiotech.org/sites/default/files/RAGES_report-Insecticidal%20Bt%20plants.pdf.

(18)  https://www.dtnpf.com/agriculture/web/ag/crops/article/2020/09/29/epa-proposes-phasing-dozens-bt-corn

(19)  Douglas, M.R., Tooker, J.F. „Large-Scale Deployment of Seed Treatments Has Driven Rapid Increase in Use of Neonicotinoid Insecticides and Preemptive Pest Management in U.S. Field Crops“ (Seemnete puhtimise ulatuslik kasutuselevõtt on kiiresti suurendanud neonikotinoide sisaldavate putukamürkide ja ennetava kahjuritõrje kasutamist põllukultuuride kasvatamisel USAs), Environmental Science and Technology, 2015, 49, 8, lk 5088–5097, https://pubs.acs.org/doi/10.1021/es506141g.

(20)  Liikmesriikide märkused, mis on kättesaadavad EFSA küsimuste registri kaudu (viide: EFSA-Q-2017-00398): https://www.efsa.europa.eu/en/register-of-questions

(21)  https://www.ohchr.org/EN/Issues/Food/Pages/Pesticides.aspx

(22)  https://www.un.org/sustainabledevelopment/health/

(23)  Määruse (EL) nr 182/2011 (artikli 6 lõike 3) kohaselt võib komisjon loa anda, kuid ei pea seda tegema, kui apellatsioonikomitees ei ole selle toetuseks saavutatud liikmesriikide kvalifitseeritud häälteenamust.

(24)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2002. aasta määrus (EÜ) nr 178/2002, millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused (EÜT L 31, 1.2.2002, lk 1).

(25)  https://tillymetz.lu/wp-content/uploads/2020/09/Co-signed-letter-MEP-Metz.pdf

(26)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2020)0364.

---

| 24.11.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 474/82 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 474/82

---

P9_TA(2021)0082

Aruanne Euroopa Ombudsmani tegevuse kohta 2019. aastal

Euroopa Parlamendi 11. märtsi 2021. aasta resolutsioon Euroopa Ombudsmani 2019. aasta tegevust käsitleva aastaaruande kohta (2020/2125(INI))

(2021/C 474/08)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Ombudsmani 2019. aasta tegevust käsitlevat aastaaruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ombudsmani 2019. aasta tegevust käsitlevat aastaaruannet,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artiklit 15, artikli 24 kolmandat lõiku ning artiklit 228 ja artikli 298 lõiget 1, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artiklit 15, artikli 24 kolmandat lõiku ning artiklit 228 ja artikli 298 lõiget 1,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artikli 10 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artikli 10 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 9. märtsi 1994. aasta otsust 94/262/ESTÜ, EÜ, Euratom ombudsmani ülesannete täitmist reguleeriva korra ja üldtingimuste kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 9. märtsi 1994. aasta otsust 94/262/ESTÜ, EÜ, Euratom ombudsmani ülesannete täitmist reguleeriva korra ja üldtingimuste kohta (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta (edaspidi „harta“) artikleid 11, 41, 42 ja 43, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta (edaspidi „harta“) artikleid 11, 41, 42 ja 43,

| — | võttes arvesse ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Euroopa Ombudsmani tegevuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Euroopa Ombudsmani tegevuse kohta,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 54, artikli 142 lõiget 2 ja artikli 232 lõiget 1, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 54, artikli 142 lõiget 2 ja artikli 232 lõiget 1,

| — | võttes arvesse oma 17. jaanuari 2019. aasta resolutsiooni Euroopa Ombudsmani strateegilise uurimise OI/2/2017/TE kohta, mis käsitleb õigusloomeprotsessi läbipaistvust ELi Nõukogu ettevalmistavates organites (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 17. jaanuari 2019. aasta resolutsiooni Euroopa Ombudsmani strateegilise uurimise OI/2/2017/TE kohta, mis käsitleb õigusloomeprotsessi läbipaistvust ELi Nõukogu ettevalmistavates organites (2),

| — | võttes arvesse Euroopa hea halduse tava eeskirja, mille Euroopa Parlament võttis vastu 6. septembril 2001. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa hea halduse tava eeskirja, mille Euroopa Parlament võttis vastu 6. septembril 2001. aastal,

| — | võttes arvesse petitsioonikomisjoni raportit (A9-0013/2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse petitsioonikomisjoni raportit (A9-0013/2021),

| A. | arvestades, et Euroopa Ombudsmani 2019. aasta tegevust käsitlev aastaaruanne esitati 5. mail 2020. aastal ametlikult Euroopa Parlamendi presidendile ja ombudsman Emily O’Reilly tutvustas 3. septembril 2020. aastal Brüsselis aruannet petitsioonikomisjonile; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Ombudsmani 2019. aasta tegevust käsitlev aastaaruanne esitati 5. mail 2020. aastal ametlikult Euroopa Parlamendi presidendile ja ombudsman Emily O’Reilly tutvustas 3. septembril 2020. aastal Brüsselis aruannet petitsioonikomisjonile;

| B. | arvestades, et Euroopa Parlament valis 18. detsembril 2019 Strasbourgis toimunud täiskogu istungil Emily O’Reilly uuesti Euroopa Ombudsmani ametikohale; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Euroopa Parlament valis 18. detsembril 2019 Strasbourgis toimunud täiskogu istungil Emily O’Reilly uuesti Euroopa Ombudsmani ametikohale;

| C. | arvestades, et harta artikli 41 lõikes 1 on sätestatud, et „igaühel on õigus sellele, et liidu institutsioonid, organid ja asutused käsitleksid tema küsimusi erapooletult, õiglaselt ning mõistliku aja jooksul“; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et harta artikli 41 lõikes 1 on sätestatud, et „igaühel on õigus sellele, et liidu institutsioonid, organid ja asutused käsitleksid tema küsimusi erapooletult, õiglaselt ning mõistliku aja jooksul“;

| D. | arvestades, et harta artiklis 43 on sätestatud, et „igal liidu kodanikul ja igal füüsilisel või juriidilisel isikul, kes elab või kelle registrijärgne asukoht on liikmesriigis, on õigus pöörduda Euroopa Ombudsmani poole seoses liidu institutsioonide, organite või asutuste tegevuses ilmnenud haldusomavoliga, välja arvatud Euroopa Liidu Kohtu tegevus õigusemõistjana“; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et harta artiklis 43 on sätestatud, et „igal liidu kodanikul ja igal füüsilisel või juriidilisel isikul, kes elab või kelle registrijärgne asukoht on liikmesriigis, on õigus pöörduda Euroopa Ombudsmani poole seoses liidu institutsioonide, organite või asutuste tegevuses ilmnenud haldusomavoliga, välja arvatud Euroopa Liidu Kohtu tegevus õigusemõistjana“;

| E. | arvestades, et on oluline, et ELi kodanikel oleks piisavalt teavet, et nad saaksid järgida ELi poliitikat ja õigusloomet ning osaleda sisukal viisil Euroopa demokraatlikes protsessides; arvestades, et inimeste usaldus avaliku halduse vastu suureneb, kui nad näevad, et institutsioonid töötavad avaliku hüve nimel ja säilitavad kõrged eetilised standardid; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et on oluline, et ELi kodanikel oleks piisavalt teavet, et nad saaksid järgida ELi poliitikat ja õigusloomet ning osaleda sisukal viisil Euroopa demokraatlikes protsessides; arvestades, et inimeste usaldus avaliku halduse vastu suureneb, kui nad näevad, et institutsioonid töötavad avaliku hüve nimel ja säilitavad kõrged eetilised standardid;

| F. | arvestades, et Euroopa Ombudsmani peamine ülesanne on tagada, et kodanike õigusi austatakse täielikult, vastavalt aluslepingutele ja hartale, ning et õigus heale haldusele kajastaks kõrgeimaid standardeid, mille täitmist ELi institutsioonidelt, organitelt ja asutustelt oodatakse, välja arvatud Euroopa Liidu Kohtu tegevuses õigusemõistjana; arvestades, et Euroopa Ombudsmanil on esmatähtis roll aidata ELi institutsioonidel muutuda avatumaks, tõhusamaks ja kodanikusõbralikumaks eesmärgiga suurendada kodanike usaldust liidu vastu; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Euroopa Ombudsmani peamine ülesanne on tagada, et kodanike õigusi austatakse täielikult, vastavalt aluslepingutele ja hartale, ning et õigus heale haldusele kajastaks kõrgeimaid standardeid, mille täitmist ELi institutsioonidelt, organitelt ja asutustelt oodatakse, välja arvatud Euroopa Liidu Kohtu tegevuses õigusemõistjana; arvestades, et Euroopa Ombudsmanil on esmatähtis roll aidata ELi institutsioonidel muutuda avatumaks, tõhusamaks ja kodanikusõbralikumaks eesmärgiga suurendada kodanike usaldust liidu vastu;

| G. | arvestades, et Euroopa Ombudsman tegi strateegilise algatuse teatud ELi töötajate puhkuseõiguste ja lapse parimate huvide kohta (SI/1/2019/AMF) (3), mis viis asendusemaduse kaudu vanemateks saavate töötajate puhkuseõiguste kohta Euroopa Komisjonis ja nõukogus kehtestatud reeglite ühtlustamiseni; arvestades, et Euroopa Parlamendis ei saadud võrreldavaid tulemusi, kuna puhkuse kohta kehtivaid eeskirju ei soovitud kohandada; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Euroopa Ombudsman tegi strateegilise algatuse teatud ELi töötajate puhkuseõiguste ja lapse parimate huvide kohta (SI/1/2019/AMF) (3), mis viis asendusemaduse kaudu vanemateks saavate töötajate puhkuseõiguste kohta Euroopa Komisjonis ja nõukogus kehtestatud reeglite ühtlustamiseni; arvestades, et Euroopa Parlamendis ei saadud võrreldavaid tulemusi, kuna puhkuse kohta kehtivaid eeskirju ei soovitud kohandada;

| H. | arvestades, et 2020. aastal tähistab Euroopa Ombudsmani institutsioon 25. aastapäeva; arvestades, et alates avamisest on Euroopa Ombudsmani büroo käsitlenud 57 000 kaebust, mille tulemuseks on üle 7 300 uurimise; arvestades, et büroo ja selle töötajate jätkuvaid pingutusi tuleks teenitult tunnustada ja kiita läbipaistvuse, eetika ja vastutuse austamise ning säilitamise eest ELi halduses; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et 2020. aastal tähistab Euroopa Ombudsmani institutsioon 25. aastapäeva; arvestades, et alates avamisest on Euroopa Ombudsmani büroo käsitlenud 57 000 kaebust, mille tulemuseks on üle 7 300 uurimise; arvestades, et büroo ja selle töötajate jätkuvaid pingutusi tuleks teenitult tunnustada ja kiita läbipaistvuse, eetika ja vastutuse austamise ning säilitamise eest ELi halduses;

| I. | arvestades, et 2019. aasta juuni Eurobaromeetri uuringu kohaselt usaldab Euroopa Liitu 44 % ja umbusaldab 46 % kodanikest; arvestades, et ELi kodanike rahulolu tõstmiseks on hädavajalik, et ELi institutsioonidelt saaks nende tegevuse kohta aru pärida; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et 2019. aasta juuni Eurobaromeetri uuringu kohaselt usaldab Euroopa Liitu 44 % ja umbusaldab 46 % kodanikest; arvestades, et ELi kodanike rahulolu tõstmiseks on hädavajalik, et ELi institutsioonidelt saaks nende tegevuse kohta aru pärida;

| J. | arvestades, et Euroopa Liidu lepingu artikli 10 lõikes 3 on sätestatud, et „igal kodanikul on õigus osaleda liidu demokraatias“ ning et „otsused tehakse nii avalikult ja nii kodanikulähedaselt kui võimalik“; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Euroopa Liidu lepingu artikli 10 lõikes 3 on sätestatud, et „igal kodanikul on õigus osaleda liidu demokraatias“ ning et „otsused tehakse nii avalikult ja nii kodanikulähedaselt kui võimalik“;

| K. | arvestades, et vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 24 on „igal liidu kodanikul õigus pöörduda ombudsmani poole, kelle ametikoht luuakse vastavalt artiklile 228“; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 24 on „igal liidu kodanikul õigus pöörduda ombudsmani poole, kelle ametikoht luuakse vastavalt artiklile 228“;

| L. | arvestades, et ELi toimimise lepingu artikliga 228 antakse ombudsmanile volitused korraldada uurimisi haldusliku omavoli juhtude kohta liidu institutsioonide, organite või asutuste tegevuses, välja arvatud Euroopa Liidu Kohtu tegevus õigusemõistjana; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et ELi toimimise lepingu artikliga 228 antakse ombudsmanile volitused korraldada uurimisi haldusliku omavoli juhtude kohta liidu institutsioonide, organite või asutuste tegevuses, välja arvatud Euroopa Liidu Kohtu tegevus õigusemõistjana;

| M. | arvestades, et 2019. aastal palus 19 619 kodanikku ombudsmani talitustelt abi, neist 16 045-le anti nõu ombudsmani veebisaidil oleva interaktiivse juhendi kaudu; arvestades, et 2019. aastal registreeris ombudsman 2 201 kaebust ning sai 1 373 teabenõuet; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et 2019. aastal palus 19 619 kodanikku ombudsmani talitustelt abi, neist 16 045-le anti nõu ombudsmani veebisaidil oleva interaktiivse juhendi kaudu; arvestades, et 2019. aastal registreeris ombudsman 2 201 kaebust ning sai 1 373 teabenõuet;

| N. | arvestades, et ombudsmani menetletud 2 201 kaebusest kuulus ombudsmani pädevusse 879 ja tema pädevusest väljapoole jäi 1 330 kaebust; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et ombudsmani menetletud 2 201 kaebusest kuulus ombudsmani pädevusse 879 ja tema pädevusest väljapoole jäi 1 330 kaebust;

| O. | arvestades, et ombudsmani menetletud 2 201 kaebusest 862 puhul andis ombudsman nõu või saatis kaebuse edasi, 883 kaebuse puhul vastati kaebuse esitajale, et talle pole võimalik anda täiendavat nõu, ning 456 kaebuse kohta on algatatud uurimine; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et ombudsmani menetletud 2 201 kaebusest 862 puhul andis ombudsman nõu või saatis kaebuse edasi, 883 kaebuse puhul vastati kaebuse esitajale, et talle pole võimalik anda täiendavat nõu, ning 456 kaebuse kohta on algatatud uurimine;

| P. | arvestades, et ombudsmani poolt lõpule viidud uurimistest 26,9 % puudutasid teabetaotlusi ja juurdepääsu dokumentidele, 22 % puudutasid teenuste osutamise kultuuri, näiteks kodanikusõbralikkust, keeltega seotud küsimusi ning õigeaegsust, 19,8 % puudutasid kaalutlusõiguse nõuetekohast kasutamist, sealhulgas rikkumismenetlustes, 13,2 % puudutasid menetlusõiguste, näiteks ärakuulamisõiguse järgimist, 13 % puudutasid personaliküsimuste head haldamist, 12,3 % puudutasid töölevõtmist ja 8,4 % puudutasid põhiõiguste austamist; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et ombudsmani poolt lõpule viidud uurimistest 26,9 % puudutasid teabetaotlusi ja juurdepääsu dokumentidele, 22 % puudutasid teenuste osutamise kultuuri, näiteks kodanikusõbralikkust, keeltega seotud küsimusi ning õigeaegsust, 19,8 % puudutasid kaalutlusõiguse nõuetekohast kasutamist, sealhulgas rikkumismenetlustes, 13,2 % puudutasid menetlusõiguste, näiteks ärakuulamisõiguse järgimist, 13 % puudutasid personaliküsimuste head haldamist, 12,3 % puudutasid töölevõtmist ja 8,4 % puudutasid põhiõiguste austamist;

| Q. | arvestades, et uurimistest enamiku lõpuleviimiseks kulus ombudsmanil 2019. aastal kolm (43,4 %) kuni 18 (10,2 %) kuud; arvestades, et uurimise lõpuleviimise keskmine ajavahemik oli vähem kui seitse kuud; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et uurimistest enamiku lõpuleviimiseks kulus ombudsmanil 2019. aastal kolm (43,4 %) kuni 18 (10,2 %) kuud; arvestades, et uurimise lõpuleviimise keskmine ajavahemik oli vähem kui seitse kuud;

| R. | arvestades, et uurimiste käigus on ombudsmanil võimalik esitada ELi institutsioonidele ja organitele ettepanekuid probleemi lahendamise või haldustavade parandamise kohta; arvestades, et ettepanekud esitatakse lahenduste, ettepanekute ja soovitustena; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et uurimiste käigus on ombudsmanil võimalik esitada ELi institutsioonidele ja organitele ettepanekuid probleemi lahendamise või haldustavade parandamise kohta; arvestades, et ettepanekud esitatakse lahenduste, ettepanekute ja soovitustena;

| S. | arvestades, et 2019. aasta detsembris avaldatud iga-aastase aruande „Putting it right?“ kohaselt, milles on analüüsitud ELi institutsioonide reageerimist 2018. aastal lõpuleviidud uurimistega seoses tehtud ombudsmani ettepanekutele, järgisid ELi institutsioonid 77 % Euroopa Ombudsmani ettepanekutest; arvestades, et 11 institutsiooni järgisid neile esitatud ettepanekutest 100 %, samas kui Euroopa Komisjon järgis 70,9 % ettepanekutest ning suurem osa kaebustest esitati just tema vastu; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et 2019. aasta detsembris avaldatud iga-aastase aruande „Putting it right?“ kohaselt, milles on analüüsitud ELi institutsioonide reageerimist 2018. aastal lõpuleviidud uurimistega seoses tehtud ombudsmani ettepanekutele, järgisid ELi institutsioonid 77 % Euroopa Ombudsmani ettepanekutest; arvestades, et 11 institutsiooni järgisid neile esitatud ettepanekutest 100 %, samas kui Euroopa Komisjon järgis 70,9 % ettepanekutest ning suurem osa kaebustest esitati just tema vastu;

| T. | arvestades, et 2019. aasta strateegilise töö raames algatas ombudsman neli uut strateegilist uurimist järgmistel teemadel: Eurorühma ettevalmistavate organite läbipaistvus, pöördukse efekt Euroopa Komisjonis, puuetega inimeste kohtlemine ELi ühises ravikindlustusskeemis ning Euroopa Ravimiamet (EMA) ja ravimi müügiloa taotlemisele eelnev tegevus; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et 2019. aasta strateegilise töö raames algatas ombudsman neli uut strateegilist uurimist järgmistel teemadel: Eurorühma ettevalmistavate organite läbipaistvus, pöördukse efekt Euroopa Komisjonis, puuetega inimeste kohtlemine ELi ühises ravikindlustusskeemis ning Euroopa Ravimiamet (EMA) ja ravimi müügiloa taotlemisele eelnev tegevus;

| U. | arvestades, et 2019. aastal avas ombudsman üheksa strateegilist algatust järgmistel teemadel: ELi liikmesriikides Euroopa struktuuri- ja investeerimisfonde puudutavate kaebuste menetlemiseks loodud mehhanismide tõhusus, Brexiti läbirääkimiste läbipaistvus, lobitöö läbipaistvus ja ELi läbipaistvusregister, ELi toiduainetega seotud riskihindamismenetlus, Euroopa Ülemkogu eesistuja ja huvirühmade esindajate kohtumiste läbipaistvus, Euroopa kodanikualgatuse täiustamine, puuetega laste kaasamine Euroopa koolides ning asendusemaduse abil lapsevanemaks saavate ELi töötajate puhkuseõigused; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et 2019. aastal avas ombudsman üheksa strateegilist algatust järgmistel teemadel: ELi liikmesriikides Euroopa struktuuri- ja investeerimisfonde puudutavate kaebuste menetlemiseks loodud mehhanismide tõhusus, Brexiti läbirääkimiste läbipaistvus, lobitöö läbipaistvus ja ELi läbipaistvusregister, ELi toiduainetega seotud riskihindamismenetlus, Euroopa Ülemkogu eesistuja ja huvirühmade esindajate kohtumiste läbipaistvus, Euroopa kodanikualgatuse täiustamine, puuetega laste kaasamine Euroopa koolides ning asendusemaduse abil lapsevanemaks saavate ELi töötajate puhkuseõigused;

| V. | arvestades, et Euroopa Ombudsmani roll ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni kohase ELi raamistiku liikmena on ELi institutsioonide tasandil konventsiooni rakendamist kaitsta, edendada ja selle järele valvata; arvestades, et ombudsman oli 2019. aastal raamistiku eesistuja; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et Euroopa Ombudsmani roll ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni kohase ELi raamistiku liikmena on ELi institutsioonide tasandil konventsiooni rakendamist kaitsta, edendada ja selle järele valvata; arvestades, et ombudsman oli 2019. aastal raamistiku eesistuja;

| W. | arvestades, et ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni artiklis 19 on sätestatud, et „konventsiooni osalisriigid tunnistavad kõigi puuetega inimeste võrdset õigust elada kogukonnas ning omada teistega võrdseid valikuid ning võtavad tõhusaid ja asjakohaseid meetmeid, et võimaldada puuetega inimestel seda õigust täielikult teostada ning soodustada nende täielikku kogukonda kaasamist ja selles osalemist“; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni artiklis 19 on sätestatud, et „konventsiooni osalisriigid tunnistavad kõigi puuetega inimeste võrdset õigust elada kogukonnas ning omada teistega võrdseid valikuid ning võtavad tõhusaid ja asjakohaseid meetmeid, et võimaldada puuetega inimestel seda õigust täielikult teostada ning soodustada nende täielikku kogukonda kaasamist ja selles osalemist“;

| X. | arvestades, et parlament kiitis 12. veebruaril 2019 heaks oma määruse eelnõu, millega kehtestatakse ombudsmani ülesannete täitmist reguleeriv kord ja üldtingimused (Euroopa Ombudsmani põhikiri) (4); arvestades, et see uus määrus ootab praegu nõukogu heakskiitu; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et parlament kiitis 12. veebruaril 2019 heaks oma määruse eelnõu, millega kehtestatakse ombudsmani ülesannete täitmist reguleeriv kord ja üldtingimused (Euroopa Ombudsmani põhikiri) (4); arvestades, et see uus määrus ootab praegu nõukogu heakskiitu;

| Y. | arvestades, et Euroopa Ombudsman algatas 2019. aastal 458 uurimist, millest kaks olid omaalgatuslikud, ning lõpetas 560 uurimist (552 kaebusel põhinevat ja kaheksa omaalgatuslikku uurimist); arvestades, et suurem osa uurimistest puudutas taas komisjoni (274 uurimist ehk 59,7 %), suuruselt järgmine arv oli seotud Euroopa Personalivaliku Ametiga (44 uurimist ehk 9,6 %) ning ELi asutustega (33 uurimist ehk 7,2 %) ja ülejäänud jaotusid järgmiselt: Euroopa Parlament (21 uurimist ehk 4,6 %), Euroopa välisteenistus (17 uurimist ehk 3,7 %), Euroopa Investeerimispank (7 uurimist ehk 1,5 %) ja muud institutsioonid (54 uurimist ehk 11,8 %); |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et Euroopa Ombudsman algatas 2019. aastal 458 uurimist, millest kaks olid omaalgatuslikud, ning lõpetas 560 uurimist (552 kaebusel põhinevat ja kaheksa omaalgatuslikku uurimist); arvestades, et suurem osa uurimistest puudutas taas komisjoni (274 uurimist ehk 59,7 %), suuruselt järgmine arv oli seotud Euroopa Personalivaliku Ametiga (44 uurimist ehk 9,6 %) ning ELi asutustega (33 uurimist ehk 7,2 %) ja ülejäänud jaotusid järgmiselt: Euroopa Parlament (21 uurimist ehk 4,6 %), Euroopa välisteenistus (17 uurimist ehk 3,7 %), Euroopa Investeerimispank (7 uurimist ehk 1,5 %) ja muud institutsioonid (54 uurimist ehk 11,8 %);

| Z. | arvestades, et ELi õiguse nõuetekohane kohaldamine ja sellest tulenevate kohustuste täitmine on vastavalt aluslepingutest ja hartast tulenevatele kohustustele ELi institutsioonide ja asutuste ülesanne; |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et ELi õiguse nõuetekohane kohaldamine ja sellest tulenevate kohustuste täitmine on vastavalt aluslepingutest ja hartast tulenevatele kohustustele ELi institutsioonide ja asutuste ülesanne;

| AA. | arvestades, et ombudsman alustas uurimist Euroopa Pangandusjärelevalve (EBA) 17. septembril 2019. aastal avalikult välja kuulutatud otsuse üle, mis lubas selle tegevdirektoril saada finantssektori lobiorganisatsiooni Euroopa Finantsturgude Assotsiatsiooni (AFME) tegevjuhiks; arvestades, et ombudsman tuvastas EBA haldusomavoli juhtumeid seoses tema suutmatusega vähendada huvide konflikti ohtu, kui ta sellise töökohavahetuse heaks kiitis, ning seoses sellega, et EBA võimaldas jätkuvalt oma ametist lahkuvale tegevdirektorile juurdepääsu konfidentsiaalsele teabele; |
| --- | --- |

AA.

arvestades, et ombudsman alustas uurimist Euroopa Pangandusjärelevalve (EBA) 17. septembril 2019. aastal avalikult välja kuulutatud otsuse üle, mis lubas selle tegevdirektoril saada finantssektori lobiorganisatsiooni Euroopa Finantsturgude Assotsiatsiooni (AFME) tegevjuhiks; arvestades, et ombudsman tuvastas EBA haldusomavoli juhtumeid seoses tema suutmatusega vähendada huvide konflikti ohtu, kui ta sellise töökohavahetuse heaks kiitis, ning seoses sellega, et EBA võimaldas jätkuvalt oma ametist lahkuvale tegevdirektorile juurdepääsu konfidentsiaalsele teabele;

| AB. | arvestades, et ombudsman alustas uurimist seoses kaebusega, mille kohaselt olid ELi nõukogu eesistujariigi sponsoriks äriühingud; arvestades, et ombudsman märkis, et sponsorluse kasutamine eesistujariigi poolt seab ohtu ELi kui terviku maine, ja soovitas nõukogul anda liikmesriikidele suuniseid eesistujariigi sponsorluse küsimuses, et mainekahju ohtu leevendada; |
| --- | --- |

AB.

arvestades, et ombudsman alustas uurimist seoses kaebusega, mille kohaselt olid ELi nõukogu eesistujariigi sponsoriks äriühingud; arvestades, et ombudsman märkis, et sponsorluse kasutamine eesistujariigi poolt seab ohtu ELi kui terviku maine, ja soovitas nõukogul anda liikmesriikidele suuniseid eesistujariigi sponsorluse küsimuses, et mainekahju ohtu leevendada;

| AC. | arvestades, et 30. juulil 2019 avaldas komisjon pakkumiskutse uuringu tegemiseks, et töötada välja vahendid ja mehhanismid ELi panganduseeskirjadesse keskkonnaalaste, sotsiaalsete ja äriühingu üldjuhtimisega seotud eesmärkide integreerimiseks; arvestades, et komisjon otsustas sõlmida lepingu äriühinguga BlackRock Investment Management, mis haldab investeeringuid suurtesse fossiilkütuseid kasutavatesse ettevõtetesse ja süsteemselt olulistesse pankadesse, ning arvestades, et need on sektorid, mida ELi tasandil mõjutavad uued eeskirjad keskkonnaalastes, sotsiaalsetes ja äriühingu üldjuhtimisega seotud küsimustes; arvestades, et ombudsman leidis selle juhtumiga seotud uurimise käigus, et komisjon oleks pidanud olema tähelepanelikum ja et tema otsus sõlmida leping BlackRockiga ei andnud piisavaid tagatisi, et välistada huvide konflikti oht, millel on tõsised negatiivsed tagajärjed lepingu täitmisele, kuna äriühing oli ilmselgelt huvitatud teda ennast ja tema kliente mõjutava tulevase ELi määruse väljatöötamisest; |
| --- | --- |

AC.

arvestades, et 30. juulil 2019 avaldas komisjon pakkumiskutse uuringu tegemiseks, et töötada välja vahendid ja mehhanismid ELi panganduseeskirjadesse keskkonnaalaste, sotsiaalsete ja äriühingu üldjuhtimisega seotud eesmärkide integreerimiseks; arvestades, et komisjon otsustas sõlmida lepingu äriühinguga BlackRock Investment Management, mis haldab investeeringuid suurtesse fossiilkütuseid kasutavatesse ettevõtetesse ja süsteemselt olulistesse pankadesse, ning arvestades, et need on sektorid, mida ELi tasandil mõjutavad uued eeskirjad keskkonnaalastes, sotsiaalsetes ja äriühingu üldjuhtimisega seotud küsimustes; arvestades, et ombudsman leidis selle juhtumiga seotud uurimise käigus, et komisjon oleks pidanud olema tähelepanelikum ja et tema otsus sõlmida leping BlackRockiga ei andnud piisavaid tagatisi, et välistada huvide konflikti oht, millel on tõsised negatiivsed tagajärjed lepingu täitmisele, kuna äriühing oli ilmselgelt huvitatud teda ennast ja tema kliente mõjutava tulevase ELi määruse väljatöötamisest;

1.

väljendab heameelt Euroopa Ombudsmani esitatud 2019. aasta aruande üle;

2.

õnnitleb Emily O’Reilly’t tema taasvalimise puhul Euroopa Ombudsmaniks ja avaldab talle tunnustust suurepärase töö eest; toetab tema pühendumust jätkata jõupingutusi eesmärgiga kindlustada, et EL tagaks kõrgeimad haldus-, läbipaistvus- ja eetikanormid, ning tagada juurdepääs ja kvaliteet teenustele, mida EL Euroopa kodanikele pakub; kordab, et läbipaistvus on õigusriiki ja demokraatiat täiendav põhimõte ning selle rakendamise eesmärk peaks olema võimaldada kodanikel otsustusprotsessis osaleda;

Läbipaistvus ja eetika

Läbipaistvus ja eetika

| 3. | väljendab heameelt oma viljakate suhete üle ombudsmaniga, kes on oluline ja hädavajalik partner Euroopa Parlamendile, kes valis ametist lahkuva ombudsmani Emily O’Reilly samasse ametisse ka teiseks ametiajaks ja toetas tema ettepanekut nõukogu tegevuse läbipaistvust käsitleva eriaruande kohta, võttes selleks 2019. aasta jaanuari täiskogu istungjärgul häälteenamusega vastu resolutsiooni; |
| --- | --- |

3.

väljendab heameelt oma viljakate suhete üle ombudsmaniga, kes on oluline ja hädavajalik partner Euroopa Parlamendile, kes valis ametist lahkuva ombudsmani Emily O’Reilly samasse ametisse ka teiseks ametiajaks ja toetas tema ettepanekut nõukogu tegevuse läbipaistvust käsitleva eriaruande kohta, võttes selleks 2019. aasta jaanuari täiskogu istungjärgul häälteenamusega vastu resolutsiooni;

| 4. | väljendab heameelt ombudsmani ja tema personali tiheda koostöö üle petitsioonikomisjoniga, mis võimaldab parandada Euroopa haldustegevuse kvaliteeti ning ELi kodanikele pakutavate teenuste kättesaadavust ja kvaliteeti; |
| --- | --- |

4.

väljendab heameelt ombudsmani ja tema personali tiheda koostöö üle petitsioonikomisjoniga, mis võimaldab parandada Euroopa haldustegevuse kvaliteeti ning ELi kodanikele pakutavate teenuste kättesaadavust ja kvaliteeti;

| 5. | rõhutab, et ELi institutsioonid peavad jääma maksimaalselt läbipaistvaks ja objektiivseks, et kodanikel oleks võimalik otsuste tegemise protsessi jälgida ning selles aktiivselt osaleda, eesmärgiga suurendada nende usaldust institutsioonide vastu ja tunnet, et institutsioonid asuvad nende lähedal, tagades samal ajal juurdepääsu kogu asjaomasele teabele, et kodanikud saaksid oma demokraatlikke õigusi täielikult kasutada ning et tegelikult suudetaks institutsioone vastutusele võtta; rõhutab, et ombudsman algatas uurimise seoses komisjoni keeldumisega anda üldsusele juurdepääs COVID-19 vastaste vaktsiinide ostmisega seotud dokumentidele; nõuab, et farmaatsiaettevõtetega sõlmitud lepingud ja muud kokkulepped, sealhulgas nendega COVID-19 vastaste vaktsiinide väljatöötamise, tootmise, ostmise ja kasutuselevõtu teemal peetud läbirääkimisi puudutavad dokumendid täielikult avalikustataks ning et kõik nende vaktsiinidega seotud kliiniliste uuringute tulemused oleksid täielikult läbipaistvad; |
| --- | --- |

5.

rõhutab, et ELi institutsioonid peavad jääma maksimaalselt läbipaistvaks ja objektiivseks, et kodanikel oleks võimalik otsuste tegemise protsessi jälgida ning selles aktiivselt osaleda, eesmärgiga suurendada nende usaldust institutsioonide vastu ja tunnet, et institutsioonid asuvad nende lähedal, tagades samal ajal juurdepääsu kogu asjaomasele teabele, et kodanikud saaksid oma demokraatlikke õigusi täielikult kasutada ning et tegelikult suudetaks institutsioone vastutusele võtta; rõhutab, et ombudsman algatas uurimise seoses komisjoni keeldumisega anda üldsusele juurdepääs COVID-19 vastaste vaktsiinide ostmisega seotud dokumentidele; nõuab, et farmaatsiaettevõtetega sõlmitud lepingud ja muud kokkulepped, sealhulgas nendega COVID-19 vastaste vaktsiinide väljatöötamise, tootmise, ostmise ja kasutuselevõtu teemal peetud läbirääkimisi puudutavad dokumendid täielikult avalikustataks ning et kõik nende vaktsiinidega seotud kliiniliste uuringute tulemused oleksid täielikult läbipaistvad;

| 6. | rõhutab, et ELi õigusloomeprotsessi läbipaistvuse puudumine suurendab kodanike usaldamatust ja nõrgendab kogu otsustusprotsessi õiguspärasust; |
| --- | --- |

6.

rõhutab, et ELi õigusloomeprotsessi läbipaistvuse puudumine suurendab kodanike usaldamatust ja nõrgendab kogu otsustusprotsessi õiguspärasust;

| 7. | tunneb heameelt Euroopa Ombudsmani kavatsuse üle säilitada igas olukorras, sealhulgas tervisekriisi tingimustes valvsus võimalikult kõrgete läbipaistvuse ja eetika standardite järgimise suhtes; |
| --- | --- |

7.

tunneb heameelt Euroopa Ombudsmani kavatsuse üle säilitada igas olukorras, sealhulgas tervisekriisi tingimustes valvsus võimalikult kõrgete läbipaistvuse ja eetika standardite järgimise suhtes;

| 8. | nõuab tungivalt, et ombudsman jätkaks Euroopa Liidu Nõukogu ettevalmistavates organites peetavate seadusandlike arutelude suurema läbipaistvuse edendamist, pidades silmas nii üldsuse juurdepääsu nõukogu seadusandlikele dokumentidele kui ka nõukogu otsustusprotsessi, et parandada arutelude arusaadavust; |
| --- | --- |

8.

nõuab tungivalt, et ombudsman jätkaks Euroopa Liidu Nõukogu ettevalmistavates organites peetavate seadusandlike arutelude suurema läbipaistvuse edendamist, pidades silmas nii üldsuse juurdepääsu nõukogu seadusandlikele dokumentidele kui ka nõukogu otsustusprotsessi, et parandada arutelude arusaadavust;

| 9. | nõuab tungivalt, et nõukogu rakendaks Euroopa Ombudsmani soovitusi ja vaataks läbi oma konfidentsiaalsuspoliitika, et tagada oma töös maksimaalne läbipaistvus, nii et üldsusel oleks seadusandlikele dokumentidele lihtne õigeaegselt juurde pääseda; nõuab, et liikmesriikide valitsuste väljendatud seisukohtade puhul oleks liikmesriigid läbipaistvalt ja süstemaatiliselt nimetatud, kuna nõukogu peab kaasseadusandjana avalikkuse ees oma tegude eest vastutama; tuletab meelde soovitusi, mille ta esitas oma resolutsioonis Euroopa Ombudsmani strateegilise uurimise OI/2/2017/TE kohta, mis käsitleb õigusloomeprotsessi läbipaistvust nõukogu ettevalmistavates organites; |
| --- | --- |

9.

nõuab tungivalt, et nõukogu rakendaks Euroopa Ombudsmani soovitusi ja vaataks läbi oma konfidentsiaalsuspoliitika, et tagada oma töös maksimaalne läbipaistvus, nii et üldsusel oleks seadusandlikele dokumentidele lihtne õigeaegselt juurde pääseda; nõuab, et liikmesriikide valitsuste väljendatud seisukohtade puhul oleks liikmesriigid läbipaistvalt ja süstemaatiliselt nimetatud, kuna nõukogu peab kaasseadusandjana avalikkuse ees oma tegude eest vastutama; tuletab meelde soovitusi, mille ta esitas oma resolutsioonis Euroopa Ombudsmani strateegilise uurimise OI/2/2017/TE kohta, mis käsitleb õigusloomeprotsessi läbipaistvust nõukogu ettevalmistavates organites;

| 10. | peab kahetsusväärseks nõukogu eesistujaks olevate liikmesriikide tava aktsepteerida äriühingute sponsorlust; on veendunud, et sellist tava tuleb vältida, et säilitada nõukogu ja kogu ELi maine ja usaldusväärsus; |
| --- | --- |

10.

peab kahetsusväärseks nõukogu eesistujaks olevate liikmesriikide tava aktsepteerida äriühingute sponsorlust; on veendunud, et sellist tava tuleb vältida, et säilitada nõukogu ja kogu ELi maine ja usaldusväärsus;

| 11. | palub, et liikmesriigid oleksid oma kohustuslikus koostöös Euroopa Ombudsmaniga hoolsamad; |
| --- | --- |

11.

palub, et liikmesriigid oleksid oma kohustuslikus koostöös Euroopa Ombudsmaniga hoolsamad;

| 12. | märgib, et ombudsmani soovituste kohaselt on komisjon ja nõukogu ELi ja Ühendkuningriigi suhete üle peetavate läbirääkimiste algusest lõpuni säilitanud õigusloomeprotsessi läbipaistvuse kõrge taseme, olles avaldanud enam kui 100 läbirääkimisdokumenti ja teinud pealäbirääkija ajakava kodanikele kättesaadavaks, ning kutsub neid tungivalt üles uue vabakaubanduslepingu koostamisel samamoodi toimima; kutsub komisjoni üldisemalt üles täitma oma kohustusi seoses kõigi ELi kaubanduslepingute kestlikule arengule avaldatava mõju hinnangutega; |
| --- | --- |

12.

märgib, et ombudsmani soovituste kohaselt on komisjon ja nõukogu ELi ja Ühendkuningriigi suhete üle peetavate läbirääkimiste algusest lõpuni säilitanud õigusloomeprotsessi läbipaistvuse kõrge taseme, olles avaldanud enam kui 100 läbirääkimisdokumenti ja teinud pealäbirääkija ajakava kodanikele kättesaadavaks, ning kutsub neid tungivalt üles uue vabakaubanduslepingu koostamisel samamoodi toimima; kutsub komisjoni üldisemalt üles täitma oma kohustusi seoses kõigi ELi kaubanduslepingute kestlikule arengule avaldatava mõju hinnangutega;

| 13. | tuletab meelde, et läbipaistvus, eeskätt dokumentidele juurdepääs, on aastaid olnud kaebuste peamine teema; kiidab heaks asjaolu, et ombudsman on mitmesuguste uurimiste kontekstis toetanud üldsusele juurdepääsu võimaldamist; kahetseb siiski, et ombudsmani soovitusi alati ei järgita ning et OLAFi aruannet Saksamaa autotootjale Volkswagen antud laenu kasutamise kohta ei ole ikka veel avaldatud; nõuab dokumentidele juurdepääsu käsitleva ELi õigusakti (määrus (EÜ) nr 1049/2001 (5)) ajakohastamist eesmärgiga hõlbustada Euroopa Ombudsmani tööd; nõuab tungivalt, et nõukogu käivitaks uuesti arutelu Euroopa Parlamendi 12. juuni 2013. aasta resolutsiooni üle määruse (EÜ) nr 1049/2001 (6) läbivaatamisel ummikseisu kohta; |
| --- | --- |

13.

tuletab meelde, et läbipaistvus, eeskätt dokumentidele juurdepääs, on aastaid olnud kaebuste peamine teema; kiidab heaks asjaolu, et ombudsman on mitmesuguste uurimiste kontekstis toetanud üldsusele juurdepääsu võimaldamist; kahetseb siiski, et ombudsmani soovitusi alati ei järgita ning et OLAFi aruannet Saksamaa autotootjale Volkswagen antud laenu kasutamise kohta ei ole ikka veel avaldatud; nõuab dokumentidele juurdepääsu käsitleva ELi õigusakti (määrus (EÜ) nr 1049/2001 (5

6

| 14. | pooldab ambitsioonikamat lähenemist eurorühma koosolekuid ette valmistavate organite läbipaistvusele; pärast ombudsmani taotlust nõustusid nad senisest varem avaldama eurorühma koosolekute kuupäevi ja päevakorra kavandeid, esitama koosolekuid kokkuvõtvates kirjades rohkem teavet ning avaldama eurorühma veebisaidil rohkem teavet selle tegevuse kohta; |
| --- | --- |

14.

pooldab ambitsioonikamat lähenemist eurorühma koosolekuid ette valmistavate organite läbipaistvusele; pärast ombudsmani taotlust nõustusid nad senisest varem avaldama eurorühma koosolekute kuupäevi ja päevakorra kavandeid, esitama koosolekuid kokkuvõtvates kirjades rohkem teavet ning avaldama eurorühma veebisaidil rohkem teavet selle tegevuse kohta;

| 15. | kiidab heaks Euroopa Ombudsmani korduvad huvide konflikti vastu võitlemiseks tehtud jõupingutused; rõhutab nõukogus suurema läbipaistvuse vajadust; toetab kindlalt ombudsmani tehtud soovitusi nõukogu peasekretariaadile seoses juhtumiga 1946/2018/KR; väljendab heameelt, et pärast uurimist avaldati lobistide, Euroopa Ülemkogu eesistuja ja tema kabineti liikmete osalusel peetud koosolekute protokollid, ning rõhutab vajadust võtta vastu õiglane ja ambitsioonikas läbipaistvusregistrit käsitlev õigusakt, et muuta see kõigile ELi institutsioonidele ja organitele täiesti kohustuslikuks ja õiguslikult siduvaks ning panna kolmandatele isikutele ja huvirühmade esindajatele kohustused, tagades seeläbi lobitöö täieliku läbipaistvuse; võtab teadmiseks komisjoni otsuse mitte järgida ombudsmani soovitusi seoses juhtumiga 1302/2017/MH ja mitte lubada juurdepääsu dokumentidele, mis käsitlevad läbipaistvusregistri kohta käivaid komisjoni õigustalituse arvamusi; |
| --- | --- |

15.

kiidab heaks Euroopa Ombudsmani korduvad huvide konflikti vastu võitlemiseks tehtud jõupingutused; rõhutab nõukogus suurema läbipaistvuse vajadust; toetab kindlalt ombudsmani tehtud soovitusi nõukogu peasekretariaadile seoses juhtumiga 1946/2018/KR; väljendab heameelt, et pärast uurimist avaldati lobistide, Euroopa Ülemkogu eesistuja ja tema kabineti liikmete osalusel peetud koosolekute protokollid, ning rõhutab vajadust võtta vastu õiglane ja ambitsioonikas läbipaistvusregistrit käsitlev õigusakt, et muuta see kõigile ELi institutsioonidele ja organitele täiesti kohustuslikuks ja õiguslikult siduvaks ning panna kolmandatele isikutele ja huvirühmade esindajatele kohustused, tagades seeläbi lobitöö täieliku läbipaistvuse; võtab teadmiseks komisjoni otsuse mitte järgida ombudsmani soovitusi seoses juhtumiga 1302/2017/MH ja mitte lubada juurdepääsu dokumentidele, mis käsitlevad läbipaistvusregistri kohta käivaid komisjoni õigustalituse arvamusi;

| 16. | toetab ombudsmani tegevust BlackRocki juhtumit käsitlevas uurimises 853/2020/KR ning on kindlalt veendunud, et komisjon peab ombudsmani sellekohaseid soovitusi järgima; kutsub seetõttu komisjoni üles ajakohastama ja tugevdama kõiki kohaldatavaid avalike hangete menetlusi käsitlevaid eeskirju, sealhulgas oma suuniseid, et vältida huvide konflikti tekkimist; kutsub komisjoni üles võtma kõik vajalikud meetmed, et säilitada ELi tasandil keskkonnaalaseid, sotsiaalseid ja äriühingu üldjuhtimisega seotud küsimusi käsitlevate uute eeskirjade vastuvõtmisega seotud poliitikakujundamise terviklikkus ja usaldusväärsus; |
| --- | --- |

16.

toetab ombudsmani tegevust BlackRocki juhtumit käsitlevas uurimises 853/2020/KR ning on kindlalt veendunud, et komisjon peab ombudsmani sellekohaseid soovitusi järgima; kutsub seetõttu komisjoni üles ajakohastama ja tugevdama kõiki kohaldatavaid avalike hangete menetlusi käsitlevaid eeskirju, sealhulgas oma suuniseid, et vältida huvide konflikti tekkimist; kutsub komisjoni üles võtma kõik vajalikud meetmed, et säilitada ELi tasandil keskkonnaalaseid, sotsiaalseid ja äriühingu üldjuhtimisega seotud küsimusi käsitlevate uute eeskirjade vastuvõtmisega seotud poliitikakujundamise terviklikkus ja usaldusväärsus;

| 17. | väljendab heameelt asjaolu üle, et pärast 2019. aastal Rumeenia eesistumisperioodil sponsorluse kasutamise kohta esitatud kaebust võttis Euroopa Ombudsman eesistujariigi sponsorluse küsimuses selge seisukoha (7), kuna välise mõju tajumine võib kahjustada kogu ELi usaldusväärsust; võtab teadmiseks nõukogu võetud meetmed, et reageerida ombudsmani soovitusele anda liikmesriikidele suuniseid eesistujariigi sponsorluse küsimuses; ergutab nõukogu viivitamatult selle küsimusega tegelema; väljendab heameelt eesistujariigi Saksamaa otsuse üle hoiduda igasugusest sponsorlusest ja ergutab teisi liikmesriike tema eeskuju järgima; |
| --- | --- |

17.

väljendab heameelt asjaolu üle, et pärast 2019. aastal Rumeenia eesistumisperioodil sponsorluse kasutamise kohta esitatud kaebust võttis Euroopa Ombudsman eesistujariigi sponsorluse küsimuses selge seisukoha (7

| 18. | märgib, et komisjon on pärast üht ombudsmani uurimist võtnud kohustuse avaldada ELi poliitikat kujundavate nn nõuandvate organite koosolekute päevakorrad ja protokollid, samuti rühmade eelmistes koosseisudes osalejate esildised, ning kohaldada tulevikus kõigile sellistele rühmadele samu läbipaistvusnõudeid, mida kohaldatakse eksperdirühmadele; |
| --- | --- |

18.

märgib, et komisjon on pärast üht ombudsmani uurimist võtnud kohustuse avaldada ELi poliitikat kujundavate nn nõuandvate organite koosolekute päevakorrad ja protokollid, samuti rühmade eelmistes koosseisudes osalejate esildised, ning kohaldada tulevikus kõigile sellistele rühmadele samu läbipaistvusnõudeid, mida kohaldatakse eksperdirühmadele;

| 19. | rõhutab, kui oluline on üldsuse juurdepääs dokumentidele, mis sisaldavad liikmesriikide võetud seisukohti otsustusprotsessides; toetab ombudsmani järeldusi juhtumi 2142/2018/EWM kohta ja taunib komisjoni jätkuvat keeldumist anda juurdepääs taotletud dokumentidele, mis käsitlevad pestitsiidide kasutamisest mesilastele tuleneva ohu hindamist; |
| --- | --- |

19.

rõhutab, kui oluline on üldsuse juurdepääs dokumentidele, mis sisaldavad liikmesriikide võetud seisukohti otsustusprotsessides; toetab ombudsmani järeldusi juhtumi 2142/2018/EWM kohta ja taunib komisjoni jätkuvat keeldumist anda juurdepääs taotletud dokumentidele, mis käsitlevad pestitsiidide kasutamisest mesilastele tuleneva ohu hindamist;

| 20. | märgib, et komisjon on võtnud kohustuse rakendada paljud ombudsmani ettepanekud, nagu ettepanek paluda erasektorisse suunduval isikul esitada rohkem andmeid tulevase tööandja kohta ning üksikasjalikumat teavet oma uue töö iseloomu kohta; rõhutab, et sellistesse üleminekutesse ei saa suhtuda kergekäeliselt, kuna need võivad viia huvide konfliktini, kui endised ametiisikud asuvad tööle ettevõttesse, et tegeleda lobitööga poliitikavaldkonnas, mille seadusandlusega nad varem on tegelenud või mille kallal töötanud; märgib, et hiljutise aruande andmetel (8) kiitis komisjon heaks 99 % erasektorisse üleviimise taotlustest ja lükkas tagasi vaid 0,62 % taotlustest, mis viitab järelevalve tugevdamise vajadusele; tuletab meelde, et eetikareeglid ei ole ainult formaalsus ja kõik institutsioonid peaksid neist kinni pidama; nõuab tungivalt, et komisjon rakendaks kõik ombudsmani soovitused, kasutaks pöördukse efekti probleemiga tegelemisel jõulisemat lähenemisviisi ja viiks ellu kavandatud meetmed, sealhulgas uue tegevuse keelamine, kui on tõendeid, et see tegevus võib põhjustada konflikti avalike huvidega, ning oma eetikaalasel veebilehel õigeaegselt kogu asjaomase teabe avaldamine iga endise kõrgema ametniku kohta, kelle suhtes on läbi viidud uurimine, et rakendada üheaastast lobi- või nõustamistegevusega tegelemise keeldu; |
| --- | --- |

20.

märgib, et komisjon on võtnud kohustuse rakendada paljud ombudsmani ettepanekud, nagu ettepanek paluda erasektorisse suunduval isikul esitada rohkem andmeid tulevase tööandja kohta ning üksikasjalikumat teavet oma uue töö iseloomu kohta; rõhutab, et sellistesse üleminekutesse ei saa suhtuda kergekäeliselt, kuna need võivad viia huvide konfliktini, kui endised ametiisikud asuvad tööle ettevõttesse, et tegeleda lobitööga poliitikavaldkonnas, mille seadusandlusega nad varem on tegelenud või mille kallal töötanud; märgib, et hiljutise aruande andmetel (8

| 21. | juhib tähelepanu, et ELi avalik haldus peab parandama huvide konflikti ärahoidmiseks mõeldud reegleid ja standardeid ning tagama diskreetsuse ja aususe kohustuse täitmise; kutsub Euroopa Ombudsmani üles edendama kõigis ELi institutsioonides, asutustes ja organites kõrgeimaid eetikareegleid ja -standardeid, tagades nende täieliku ja järjepideva rakendamise; nõuab, et volinikukandidaatide huvide deklaratsioone hinnataks sõltumatult ja asjakohaste vahenditega; rõhutab vajadust vaadata läbi kehtivad eeskirjad ja tavad, et tugevdada volinike aususe nõudeid nii nende volituste ajal kui ka pärast nende lõppu, ning rõhutab, et volinike ametiaja lõpu järgse teavitamise perioode tuleb pikendada; |
| --- | --- |

21.

juhib tähelepanu, et ELi avalik haldus peab parandama huvide konflikti ärahoidmiseks mõeldud reegleid ja standardeid ning tagama diskreetsuse ja aususe kohustuse täitmise; kutsub Euroopa Ombudsmani üles edendama kõigis ELi institutsioonides, asutustes ja organites kõrgeimaid eetikareegleid ja -standardeid, tagades nende täieliku ja järjepideva rakendamise; nõuab, et volinikukandidaatide huvide deklaratsioone hinnataks sõltumatult ja asjakohaste vahenditega; rõhutab vajadust vaadata läbi kehtivad eeskirjad ja tavad, et tugevdada volinike aususe nõudeid nii nende volituste ajal kui ka pärast nende lõppu, ning rõhutab, et volinike ametiaja lõpu järgse teavitamise perioode tuleb pikendada;

| 22. | rõhutab pakilist vajadust parandada ja ajakohastada olemasolevat hea halduse tava eeskirja, võttes vastu vastavasisulise siduva õigusakti; |
| --- | --- |

22.

rõhutab pakilist vajadust parandada ja ajakohastada olemasolevat hea halduse tava eeskirja, võttes vastu vastavasisulise siduva õigusakti;

| 23. | kiidab heaks ombudsmani tegevuse seoses pöördukse efekti juhtumitega, mis on viinud muu hulgas selleni, et EBA vaatas läbi oma töötajate töösuhtejärgsete piirangute ja keelude hindamise poliitika ning parandas oma menetlusi, millega peatatakse viivitamatult teadaolevalt mujale tööle minevate töötajate juurdepääs konfidentsiaalsele teabele; kutsub ombudsmani üles jätkama jõupingutusi tagamaks, et kõik ELi institutsioonid ja asutused kehtestaksid tõhusad eeskirjad pöördukse efekti juhtumite ja võimalike huvide konfliktide ärahoidmiseks; |
| --- | --- |

23.

kiidab heaks ombudsmani tegevuse seoses pöördukse efekti juhtumitega, mis on viinud muu hulgas selleni, et EBA vaatas läbi oma töötajate töösuhtejärgsete piirangute ja keelude hindamise poliitika ning parandas oma menetlusi, millega peatatakse viivitamatult teadaolevalt mujale tööle minevate töötajate juurdepääs konfidentsiaalsele teabele; kutsub ombudsmani üles jätkama jõupingutusi tagamaks, et kõik ELi institutsioonid ja asutused kehtestaksid tõhusad eeskirjad pöördukse efekti juhtumite ja võimalike huvide konfliktide ärahoidmiseks;

| 24. | toetab täielikult asjaolu, et ombudsman kinnitas oma järeldust, et komisjoni kõrgeima taseme ametniku ametisse nimetamise protsessi varjutas neli haldusomavoli juhtumit, ning kiidab uut komisjoni selle eest, et ta kehtestas 2019. aastal oma peasekretäri ametisse nimetamise erikorra, mis hõlmab vaba ametikoha teadaande avaldamist ja ametisse nimetamise lisamist volinike iganädalase koosoleku päevakorda piisavalt varakult, et seda oleks võimalik põhjalikult arutada; |
| --- | --- |

24.

toetab täielikult asjaolu, et ombudsman kinnitas oma järeldust, et komisjoni kõrgeima taseme ametniku ametisse nimetamise protsessi varjutas neli haldusomavoli juhtumit, ning kiidab uut komisjoni selle eest, et ta kehtestas 2019. aastal oma peasekretäri ametisse nimetamise erikorra, mis hõlmab vaba ametikoha teadaande avaldamist ja ametisse nimetamise lisamist volinike iganädalase koosoleku päevakorda piisavalt varakult, et seda oleks võimalik põhjalikult arutada;

| 25. | märgib, et ombudsmani algatatud omaalgatuslike uurimiste järel võttis Euroopa Ravimiamet meetmeid, mille eesmärk on edendada ravimite turule toomiseks loa taotlemise protsessi sõltumatust ja objektiivsust ning suurendada läbipaistvust näiteks kliiniliste uuringute valdkonnas; kutsub Euroopa Ravimiametit üles ombudsmani uusi ettepanekuid järgima, et tagada oma sõltumatus ja objektiivsus ning vältida seeläbi huvide konflikte; |
| --- | --- |

25.

märgib, et ombudsmani algatatud omaalgatuslike uurimiste järel võttis Euroopa Ravimiamet meetmeid, mille eesmärk on edendada ravimite turule toomiseks loa taotlemise protsessi sõltumatust ja objektiivsust ning suurendada läbipaistvust näiteks kliiniliste uuringute valdkonnas; kutsub Euroopa Ravimiametit üles ombudsmani uusi ettepanekuid järgima, et tagada oma sõltumatus ja objektiivsus ning vältida seeläbi huvide konflikte;

| 26. | tunneb heameelt suurenenud ja vajaliku tähtsuse üle, mida Euroopa Ombudsman omistab hankemenetlustega seotud probleemidele; |
| --- | --- |

26.

tunneb heameelt suurenenud ja vajaliku tähtsuse üle, mida Euroopa Ombudsman omistab hankemenetlustega seotud probleemidele;

| 27. | tunnustab hea halduse auhinna väljaandmise jätkamist, mille eesmärk on tunnustada ELi institutsioonide algatusi ja projekte, mis mõjutavad positiivselt Euroopa Liidu kodanike elu; õnnitleb komisjoni auhinna pälvimise eest, millega tunnustati tema plastireostuse vähendamise strateegiat; on arvamusel, et selle auhinna ulatuslikum meediakajastus võimaldaks näidata ELi kodanikele, et ELi institutsioonid tegutsevad konkreetsete lahenduste loomise nimel; |
| --- | --- |

27.

tunnustab hea halduse auhinna väljaandmise jätkamist, mille eesmärk on tunnustada ELi institutsioonide algatusi ja projekte, mis mõjutavad positiivselt Euroopa Liidu kodanike elu; õnnitleb komisjoni auhinna pälvimise eest, millega tunnustati tema plastireostuse vähendamise strateegiat; on arvamusel, et selle auhinna ulatuslikum meediakajastus võimaldaks näidata ELi kodanikele, et ELi institutsioonid tegutsevad konkreetsete lahenduste loomise nimel;

| 28. | tunneb heameelt suurenenud tähelepanu üle, mida Euroopa Ombudsman pöörab juhtumitele, milles käsitletakse seda, kuidas komisjon on ELi rahastatavaid projekte hallanud; nõuab tungivalt, et komisjon tagaks rahaliste vahendite läbipaistva jaotuse ja haldamise; nõuab, et komisjon parandaks tema hallatavate rahaliste vahenditega seotud iga-aastaste tööprogrammide ettevalmistamise protsessi läbipaistvust; kutsub eriti komisjoni üles tagama, et liikmesriigid maksaksid Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest eraldatud vahendeid välja vastavalt ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsioonis sätestatud nõuetele puuetega inimestele iseseisva elu tagamise kohta; |
| --- | --- |

28.

tunneb heameelt suurenenud tähelepanu üle, mida Euroopa Ombudsman pöörab juhtumitele, milles käsitletakse seda, kuidas komisjon on ELi rahastatavaid projekte hallanud; nõuab tungivalt, et komisjon tagaks rahaliste vahendite läbipaistva jaotuse ja haldamise; nõuab, et komisjon parandaks tema hallatavate rahaliste vahenditega seotud iga-aastaste tööprogrammide ettevalmistamise protsessi läbipaistvust; kutsub eriti komisjoni üles tagama, et liikmesriigid maksaksid Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest eraldatud vahendeid välja vastavalt ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsioonis sätestatud nõuetele puuetega inimestele iseseisva elu tagamise kohta;

| 29. | kutsub petitsioonikomisjoni üles uurima juhtumeid, kus ombudsmani ettepanekuid ELi institutsioonidele ei järgitud; |
| --- | --- |

29.

kutsub petitsioonikomisjoni üles uurima juhtumeid, kus ombudsmani ettepanekuid ELi institutsioonidele ei järgitud;

Puuetega inimesed

Puuetega inimesed

| 30. | tunnustab Euroopa Ombudsmani rolli ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni ELi asutuste poolse rakendamise kaitsmisel, edendamisel ja selle järele valvamisel ning puuetega inimeste õigusi käsitleva ELi tegevuskava tugevdamisel; kutsub ombudsmani üles hoolikalt jälgima komisjoni ettepanekuid, mis käsitlevad uut Euroopa puuetega inimeste strateegiat 2020. aasta järgseks perioodiks; on seisukohal, et tuleb kiiresti lahendada sobiliku õigusliku aluse puudumise küsimus tagamaks, et ELi kulutused on täielikult kooskõlas puuetega inimeste õiguste konventsiooniga; |
| --- | --- |

30.

tunnustab Euroopa Ombudsmani rolli ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni ELi asutuste poolse rakendamise kaitsmisel, edendamisel ja selle järele valvamisel ning puuetega inimeste õigusi käsitleva ELi tegevuskava tugevdamisel; kutsub ombudsmani üles hoolikalt jälgima komisjoni ettepanekuid, mis käsitlevad uut Euroopa puuetega inimeste strateegiat 2020. aasta järgseks perioodiks; on seisukohal, et tuleb kiiresti lahendada sobiliku õigusliku aluse puudumise küsimus tagamaks, et ELi kulutused on täielikult kooskõlas puuetega inimeste õiguste konventsiooniga;

| 31. | tunnustab ombudsmani tema strateegilise uurimise eest, mille teema oli komisjoni veebisaitide juurdepääsetavus puuetega inimestele, ja peab kiiduväärseks soovitustele vastamiseks tehtud jõupingutusi, mille käigus komisjon tegi kättesaadavaks rohkem teavet kergesti loetavas vormingus; märgib siiski, et vaja on kompleksset lähenemist, et muuta ELi institutsioonide kodulehed kättesaadavaks igasuguse puudega inimestele, sealhulgas riiklikku viipekeelt kasutavatele inimestele; soovitab sellesse protsessi kaasata puuetega inimeste organisatsioone; |
| --- | --- |

31.

tunnustab ombudsmani tema strateegilise uurimise eest, mille teema oli komisjoni veebisaitide juurdepääsetavus puuetega inimestele, ja peab kiiduväärseks soovitustele vastamiseks tehtud jõupingutusi, mille käigus komisjon tegi kättesaadavaks rohkem teavet kergesti loetavas vormingus; märgib siiski, et vaja on kompleksset lähenemist, et muuta ELi institutsioonide kodulehed kättesaadavaks igasuguse puudega inimestele, sealhulgas riiklikku viipekeelt kasutavatele inimestele; soovitab sellesse protsessi kaasata puuetega inimeste organisatsioone;

| 32. | väljendab heameelt selle üle, et ombudsman algatas ühe nägemispuudega isiku kaebuse põhjal vajaliku uurimise Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) kasutatavate veebipõhiste vahendite kättesaadavuse kohta; |
| --- | --- |

32.

väljendab heameelt selle üle, et ombudsman algatas ühe nägemispuudega isiku kaebuse põhjal vajaliku uurimise Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) kasutatavate veebipõhiste vahendite kättesaadavuse kohta;

| 33. | kutsub komisjoni üles esitama 2020. aasta järgse tervikliku, laiaulatusliku ja pikaajalise Euroopa puuetega inimeste strateegia, et muu hulgas oleks võimalik puuetega inimeste õiguste konventsiooni täielik ja järjepidev rakendamine; |
| --- | --- |

33.

kutsub komisjoni üles esitama 2020. aasta järgse tervikliku, laiaulatusliku ja pikaajalise Euroopa puuetega inimeste strateegia, et muu hulgas oleks võimalik puuetega inimeste õiguste konventsiooni täielik ja järjepidev rakendamine;

| 34. | tunnustab Euroopa Ombudsmani büroost abi saanud inimeste arvu kasvu 2019. aastal võrreldes 2018. aastaga (17 996 inimeselt 19 619 inimeseni), jõupingutusi kodanike probleemidele praktiliste lahenduste leidmisel, mis hõlmab nii veebisaidil oleva interaktiivse juhendi kaudu antud nõuandeid ja teabenõuetele vastamist kui ka uute kaebuste menetlemist (2019. aastal 2 201 kaebust); juhib tähelepanu vajadusele tagada, et bürool oleksid piisavad eelarve- ja personaliressursid, mis võimaldaksid Euroopa kodanikke asjakohaselt ja tõhusalt aidata; |
| --- | --- |

34.

tunnustab Euroopa Ombudsmani büroost abi saanud inimeste arvu kasvu 2019. aastal võrreldes 2018. aastaga (17 996 inimeselt 19 619 inimeseni), jõupingutusi kodanike probleemidele praktiliste lahenduste leidmisel, mis hõlmab nii veebisaidil oleva interaktiivse juhendi kaudu antud nõuandeid ja teabenõuetele vastamist kui ka uute kaebuste menetlemist (2019. aastal 2 201 kaebust); juhib tähelepanu vajadusele tagada, et bürool oleksid piisavad eelarve- ja personaliressursid, mis võimaldaksid Euroopa kodanikke asjakohaselt ja tõhusalt aidata;

Kaebused

Kaebused

| 35. | märgib, et 2019. aastal sai ombudsman palju kaebusi muus kui oma liikmesriigis elavatelt ELi kodanikelt, kellel oli tekkinud raskusi 2019. aasta Euroopa Parlamendi valimistele registreerumise ja/või valimistel hääletamisega; tuletab meelde, et valimistel hääletamise õigus on ELi aluslepingutes tunnustatud põhiõigus; |
| --- | --- |

35.

märgib, et 2019. aastal sai ombudsman palju kaebusi muus kui oma liikmesriigis elavatelt ELi kodanikelt, kellel oli tekkinud raskusi 2019. aasta Euroopa Parlamendi valimistele registreerumise ja/või valimistel hääletamisega; tuletab meelde, et valimistel hääletamise õigus on ELi aluslepingutes tunnustatud põhiõigus;

| 36. | väljendab heameelt ombudsmani 2019. aastal algatatud uurimiste üle, milles käsitleti järgmiseid keskseid teemasid: ELi institutsioonide läbipaistvus, lobitöö läbipaistvus, teenuste osutamise kultuur, põhiõigused, eetikaga seotud küsimused, kodanike osalemine ELi otsustusprotsessis, personali ja töölevõtmise nõuetekohane haldamine ning usaldusväärne finantsjuhtimine; |
| --- | --- |

36.

väljendab heameelt ombudsmani 2019. aastal algatatud uurimiste üle, milles käsitleti järgmiseid keskseid teemasid: ELi institutsioonide läbipaistvus, lobitöö läbipaistvus, teenuste osutamise kultuur, põhiõigused, eetikaga seotud küsimused, kodanike osalemine ELi otsustusprotsessis, personali ja töölevõtmise nõuetekohane haldamine ning usaldusväärne finantsjuhtimine;

| 37. | märgib, et 2019. aastal jõudis ombudsmanini 1 300 kaebust, mis ei kuulunud tema pädevusse peamiselt seetõttu, et need ei puudutanud Euroopa Liidu institutsiooni või asutust; kiidab heaks ombudsmani lähenemise vastata kõigile kaebuse esitajatele, selgitades oma pädevust ning andes neile võimaluse piires nõu teiste organite poole pöördumiseks, kellel võiks olla võimalik neid aidata, ning julgustab ombudsmani seda jätkama; |
| --- | --- |

37.

märgib, et 2019. aastal jõudis ombudsmanini 1 300 kaebust, mis ei kuulunud tema pädevusse peamiselt seetõttu, et need ei puudutanud Euroopa Liidu institutsiooni või asutust; kiidab heaks ombudsmani lähenemise vastata kõigile kaebuse esitajatele, selgitades oma pädevust ning andes neile võimaluse piires nõu teiste organite poole pöördumiseks, kellel võiks olla võimalik neid aidata, ning julgustab ombudsmani seda jätkama;

| 38. | nõuab tungivalt, et Euroopa Ombudsman jääks põhiõigusi, sealhulgas õigust võrdsele kohtlemisele, mittediskrimineeriva kohtlemise õigust ja õigust olla ära kuulatud puudutavate kaebuste käsitlemisel tähelepanelikuks ning resoluutseks; avaldab heakskiitu ombudsmani Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiametit käsitlevale uurimisele ja varjupaigataotlejatega läbiviidud intervjuudele ning uurimisele, mis käsitleb Itaalias roma kogukonna diskrimineerimist puudutava kaebuse menetlemist komisjoni poolt; |
| --- | --- |

38.

nõuab tungivalt, et Euroopa Ombudsman jääks põhiõigusi, sealhulgas õigust võrdsele kohtlemisele, mittediskrimineeriva kohtlemise õigust ja õigust olla ära kuulatud puudutavate kaebuste käsitlemisel tähelepanelikuks ning resoluutseks; avaldab heakskiitu ombudsmani Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiametit käsitlevale uurimisele ja varjupaigataotlejatega läbiviidud intervjuudele ning uurimisele, mis käsitleb Itaalias roma kogukonna diskrimineerimist puudutava kaebuse menetlemist komisjoni poolt;

| 39. | märgib, et EPSOt käsitlevate uurimiste arv kasvas 23-lt 2018. aastal 44-le 2019. aastal; julgustab ombudsmani hoolikalt jälgima kõigile töölevõtmismenetlustele kohaldatavate diskrimineerimisvastaste meetmete nõuetekohast rakendamist; soovitab strateegilist uurimist EPSO ja teiste asutuste poolt kasutatavate meetodite kohta veendumaks, et õigluse ja avatuse põhimõtted on kõigis töölevõtmismenetlustes täielikult olemas; |
| --- | --- |

39.

märgib, et EPSOt käsitlevate uurimiste arv kasvas 23-lt 2018. aastal 44-le 2019. aastal; julgustab ombudsmani hoolikalt jälgima kõigile töölevõtmismenetlustele kohaldatavate diskrimineerimisvastaste meetmete nõuetekohast rakendamist; soovitab strateegilist uurimist EPSO ja teiste asutuste poolt kasutatavate meetodite kohta veendumaks, et õigluse ja avatuse põhimõtted on kõigis töölevõtmismenetlustes täielikult olemas;

| 40. | märgib, et väljapoole Euroopa Ombudsmani pädevust jäävate kaebuste arv on jäänud suhteliselt stabiilseks (1 330 juhtumit 2019. aastal, võrreldes 1 300 juhtumiga 2018. aastal); on seisukohal, et Euroopa Ombudsmani pädevuse teemaline parem ja koordineeritud teabevahetus kõigi ELi institutsioonide tasandil võiks aidata vähendada ombudsmani pädevusse mittekuuluvate kaebuste arvu ja kiiremini reageerida kodanike probleemidele; |
| --- | --- |

40.

märgib, et väljapoole Euroopa Ombudsmani pädevust jäävate kaebuste arv on jäänud suhteliselt stabiilseks (1 330 juhtumit 2019. aastal, võrreldes 1 300 juhtumiga 2018. aastal); on seisukohal, et Euroopa Ombudsmani pädevuse teemaline parem ja koordineeritud teabevahetus kõigi ELi institutsioonide tasandil võiks aidata vähendada ombudsmani pädevusse mittekuuluvate kaebuste arvu ja kiiremini reageerida kodanike probleemidele;

| 41. | tunnustab ombudsmani pühendumust kodanike õigusele olla kaasatud liidu demokraatlikku protsessi, mille näiteks on tema korraldatud Euroopa ombudsmanide võrgustiku iga-aastane konverents 2019. aasta aprillis, mille teema oli kodanike demokraatlikes protsessides osalemise suurendamine; kiidab heaks ombudsmani otsuse vastata kõigile abi taotlevatele inimestele nende kaebuse keeles; kutsub ELi avalikku haldust üles tegema kõik endast oleneva, et tagada kodanikele võimalus nendega tulemuslikult suhelda ja teha seda ELi 24 ametlikus keeles ja riiklikes viipekeeltes; tunneb heameelt Euroopa Ombudsmani koostatud ELi institutsioonide veebisaitide keelekasutust käsitlevate suuniste eelnõu üle; rõhutab, et seesugused suunised on Euroopa rikkaliku keelelise mitmekesisuse kaitsmisel äärmiselt tähtsad; märgib, et ELi institutsioonide veebisaidid peaks paremini näitama, et kõik ELi 24 ametlikku keelt on võrdsed; taunib asjaolu, et paljud ELi institutsioonide veebisaitide osad ja neile üles laaditud väljaanded on jätkuvalt kättesaadavad ainult teatavates populaarsetes keeltes ning neid ei edastata kunagi kõigis 24 ELi ametlikus keeles, nagu on nõutud liidu põhimõtetes; |
| --- | --- |

41.

tunnustab ombudsmani pühendumust kodanike õigusele olla kaasatud liidu demokraatlikku protsessi, mille näiteks on tema korraldatud Euroopa ombudsmanide võrgustiku iga-aastane konverents 2019. aasta aprillis, mille teema oli kodanike demokraatlikes protsessides osalemise suurendamine; kiidab heaks ombudsmani otsuse vastata kõigile abi taotlevatele inimestele nende kaebuse keeles; kutsub ELi avalikku haldust üles tegema kõik endast oleneva, et tagada kodanikele võimalus nendega tulemuslikult suhelda ja teha seda ELi 24 ametlikus keeles ja riiklikes viipekeeltes; tunneb heameelt Euroopa Ombudsmani koostatud ELi institutsioonide veebisaitide keelekasutust käsitlevate suuniste eelnõu üle; rõhutab, et seesugused suunised on Euroopa rikkaliku keelelise mitmekesisuse kaitsmisel äärmiselt tähtsad; märgib, et ELi institutsioonide veebisaidid peaks paremini näitama, et kõik ELi 24 ametlikku keelt on võrdsed; taunib asjaolu, et paljud ELi institutsioonide veebisaitide osad ja neile üles laaditud väljaanded on jätkuvalt kättesaadavad ainult teatavates populaarsetes keeltes ning neid ei edastata kunagi kõigis 24 ELi ametlikus keeles, nagu on nõutud liidu põhimõtetes;

| 42. | kiidab heaks ELi institutsioonide jõupingutused ombudsmani ettepanekute järgimiseks (77 %) ning julgustab neid samamoodi jätkama; väljendab muret selle pärast, et jätkuvalt ei järgitud 23 % soovitustest; on teadlik, et ombudsmani soovitused ei ole õiguslikult siduvad; nõuab tungivalt, et liidu institutsioonid, organid ja asutused reageeriksid ombudsmani kriitilistele märkustele ja soovitusettepanekutele kiiresti, tulemuslikult ja vastutustundlikult; |
| --- | --- |

42.

kiidab heaks ELi institutsioonide jõupingutused ombudsmani ettepanekute järgimiseks (77 %) ning julgustab neid samamoodi jätkama; väljendab muret selle pärast, et jätkuvalt ei järgitud 23 % soovitustest; on teadlik, et ombudsmani soovitused ei ole õiguslikult siduvad; nõuab tungivalt, et liidu institutsioonid, organid ja asutused reageeriksid ombudsmani kriitilistele märkustele ja soovitusettepanekutele kiiresti, tulemuslikult ja vastutustundlikult;

| 43. | väljendab heameelt asjaolu üle, et Euroopa Ombudsmani poolt 2019. aastal lõpetatud juhtumite uurimise pikkus oli keskmiselt alla seitsme kuu; märgib siiski, et mõne juhtumi lõpetamiseks võib kuluda kuni 18 kuud; kutsub kõiki ELi institutsioone üles parandama koostööd Euroopa Ombudsmani bürooga nende ELi kodanike huvides, kes ootavad oma probleemidele kiireid vastuseid; |
| --- | --- |

43.

väljendab heameelt asjaolu üle, et Euroopa Ombudsmani poolt 2019. aastal lõpetatud juhtumite uurimise pikkus oli keskmiselt alla seitsme kuu; märgib siiski, et mõne juhtumi lõpetamiseks võib kuluda kuni 18 kuud; kutsub kõiki ELi institutsioone üles parandama koostööd Euroopa Ombudsmani bürooga nende ELi kodanike huvides, kes ootavad oma probleemidele kiireid vastuseid;

| 44. | väljendab heameelt Euroopa Ombudsmani veebisaidi ümberkujundamise üle, mis muudab selle ELi kodanike jaoks paremini loetavaks ja ligipääsetavaks vahendiks; julgustab ombudsmani laskma rohkem tõlkida oma postitusi Euroopa Liidu keeltesse; |
| --- | --- |

44.

väljendab heameelt Euroopa Ombudsmani veebisaidi ümberkujundamise üle, mis muudab selle ELi kodanike jaoks paremini loetavaks ja ligipääsetavaks vahendiks; julgustab ombudsmani laskma rohkem tõlkida oma postitusi Euroopa Liidu keeltesse;

| 45. | tunnustab Euroopa ombudsmanide võrgustiku suurt panust heade tavade vahetamisel ja oma liikmete ülesannete ning volituste kohta teabe andmisel ning samuti Euroopa õiguse nõuetekohase rakendamise edendamisel; soovitab võrgustikku rohkem kaasata Euroopa vahendite nõuetekohase kasutamise tagamisse; teeb ettepaneku, et võrgustik võiks olla ka toeks riiklikele või piirkondlikele ombudsmanidele, kes peavad toime tulema oma valitsuste tugeva survega, eriti seoses hartaga tagatud õiguste rikkumisega; kutsub ombudsmanide võrgustikku üles arutlema riiklike ja piirkondlike ombudsmanide rolli üle ELi kodanike ELi otsustusprotsessi kaasamise suurendamises; rõhutab, et võrgustik võiks aidata kaasa hea halduskultuuri edendamisele ka liikmesriikide tasandil suurendades koostööd ja tõstes riiklike ombudsmanide seas teadlikkust kodanike õiguste kaitsmise olulisusest; juhib tähelepanu sellele, et võrgustikule eraldatud ressursse tuleks tugevdada; kutsub Euroopa Ombudsmani üles korraldama Euroopa Ombudsmani tegevuskohas Euroopa ombudsmanide võrgustiku regulaarset kohtumist, mille põhiline eesmärk on just põhiõiguste austamise tagamine; |
| --- | --- |

45.

tunnustab Euroopa ombudsmanide võrgustiku suurt panust heade tavade vahetamisel ja oma liikmete ülesannete ning volituste kohta teabe andmisel ning samuti Euroopa õiguse nõuetekohase rakendamise edendamisel; soovitab võrgustikku rohkem kaasata Euroopa vahendite nõuetekohase kasutamise tagamisse; teeb ettepaneku, et võrgustik võiks olla ka toeks riiklikele või piirkondlikele ombudsmanidele, kes peavad toime tulema oma valitsuste tugeva survega, eriti seoses hartaga tagatud õiguste rikkumisega; kutsub ombudsmanide võrgustikku üles arutlema riiklike ja piirkondlike ombudsmanide rolli üle ELi kodanike ELi otsustusprotsessi kaasamise suurendamises; rõhutab, et võrgustik võiks aidata kaasa hea halduskultuuri edendamisele ka liikmesriikide tasandil suurendades koostööd ja tõstes riiklike ombudsmanide seas teadlikkust kodanike õiguste kaitsmise olulisusest; juhib tähelepanu sellele, et võrgustikule eraldatud ressursse tuleks tugevdada; kutsub Euroopa Ombudsmani üles korraldama Euroopa Ombudsmani tegevuskohas Euroopa ombudsmanide võrgustiku regulaarset kohtumist, mille põhiline eesmärk on just põhiõiguste austamise tagamine;

| 46. | väljendab suurt heameelt ombudsmani strateegilise algatuse üle, mis puudutab teatavate ELi töötajate puhkuseõigusi ja lapse parimaid huve; on seisukohal, et Euroopa Parlamendi reeglite erinevus teiste institutsioonide reeglitest (9), mis käsitlevad nende töötajate puhkuseõiguseid, kes on lapsevanemaks saanud asendusemaduse kaudu, näiteks viljatud inimesed, samasoolised vanemad või üksikvanemad, eirab lapse ülekaalukate huvide esmatähtsuse põhimõtet ja seab need töötajad olulisse diskrimineerimise ohtu; tuletab meelde ombudsmani järeldusi lapse parimate huvide kaitsmise tähtsuse kohta; nõuab, et parlament alustaks institutsioonidevahelist dialoogi ja võtaks vastu otsuse, millega ühtlustatakse need reeglid nõukogu ja komisjoni reeglitega; |
| --- | --- |

46.

väljendab suurt heameelt ombudsmani strateegilise algatuse üle, mis puudutab teatavate ELi töötajate puhkuseõigusi ja lapse parimaid huve; on seisukohal, et Euroopa Parlamendi reeglite erinevus teiste institutsioonide reeglitest (9

Põhikiri ja volitused

Põhikiri ja volitused

| 47. | kutsub nõukogu üles alustama Euroopa Parlamendiga dialoogi Euroopa Ombudsmani põhikirja läbivaatamise üle, et ombudsmani bürool oleks rohkem suutlikkust edendada institutsioonides eetilise käitumise kõrgeimaid standardeid ja ta oleks nõuetekohaselt volitatud oma ülesandeid tõhusalt täitma; |
| --- | --- |

47.

kutsub nõukogu üles alustama Euroopa Parlamendiga dialoogi Euroopa Ombudsmani põhikirja läbivaatamise üle, et ombudsmani bürool oleks rohkem suutlikkust edendada institutsioonides eetilise käitumise kõrgeimaid standardeid ja ta oleks nõuetekohaselt volitatud oma ülesandeid tõhusalt täitma;

| 48. | nõuab, et Euroopa Parlament tugevdaks Euroopa ombudsmani ametisse nimetamise protsessi, nii et valiku saaks teha parlamendi koosseisu ametiaja alguses teadlikumalt, ühtsemalt, läbipaistvamalt ja korrapärasemalt; nõuab eelkõige allkirjade kogumise ja kandidaatide kampaaniate korraldamise tähtaegade üksikasjalikumat kirjeldamist; |
| --- | --- |

48.

nõuab, et Euroopa Parlament tugevdaks Euroopa ombudsmani ametisse nimetamise protsessi, nii et valiku saaks teha parlamendi koosseisu ametiaja alguses teadlikumalt, ühtsemalt, läbipaistvamalt ja korrapärasemalt; nõuab eelkõige allkirjade kogumise ja kandidaatide kampaaniate korraldamise tähtaegade üksikasjalikumat kirjeldamist;

| 49. | õnnitleb ombudsmani tema viimase viieaastase strateegia „2019. aasta poole“ puhul, millega võeti kasutusele strateegilisem lähenemisviis hea halduse edendamiseks; väljendab heameelt selle üle, et 7. detsembril 2020 avaldati uus strateegia „2024. aasta poole“, milles tuleb arvesse võtta Euroopa enneolematut olukorda, millega Euroopa COVID-19 pandeemia kontekstis silmitsi seisab; |
| --- | --- |

49.

õnnitleb ombudsmani tema viimase viieaastase strateegia „2019. aasta poole“ puhul, millega võeti kasutusele strateegilisem lähenemisviis hea halduse edendamiseks; väljendab heameelt selle üle, et 7. detsembril 2020 avaldati uus strateegia „2024. aasta poole“, milles tuleb arvesse võtta Euroopa enneolematut olukorda, millega Euroopa COVID-19 pandeemia kontekstis silmitsi seisab;

| 50. | tuletab meelde, et ombudsmani asukoht on sama nagu Euroopa Parlamendil; julgustab seetõttu ombudsmani eelkõige kasutama Strasbourgis saadaval olevaid tööruume; |
| --- | --- |

50.

tuletab meelde, et ombudsmani asukoht on sama nagu Euroopa Parlamendil; julgustab seetõttu ombudsmani eelkõige kasutama Strasbourgis saadaval olevaid tööruume;

| 51. | kutsub ombudsmani üles läbipaistvuse huvides jätkuvalt avalikustama üritused, mida ta plaanib korraldada, ning märkides ka iga ürituse asukoha; |
| --- | --- |

51.

kutsub ombudsmani üles läbipaistvuse huvides jätkuvalt avalikustama üritused, mida ta plaanib korraldada, ning märkides ka iga ürituse asukoha;

o

o o

| 52. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon ja petitsioonikomisjoni raport nõukogule, komisjonile, Euroopa Ombudsmanile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning liikmesriikide ombudsmanidele või samalaadsetele pädevatele organitele. |
| --- | --- |

52.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon ja petitsioonikomisjoni raport nõukogule, komisjonile, Euroopa Ombudsmanile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning liikmesriikide ombudsmanidele või samalaadsetele pädevatele organitele.

---

(1)  EÜT L 113, 4.5.1994, lk 15.

1

(2)  ELT C 411, 27.11.2020, lk 149.

2

(3)  https://www.ombudsman.europa.eu/en/opening-summary/en/113554

3

(4)  ELT C 449, 23.12.2020, lk 182.

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1049/2001, 30. mai 2001, üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele (EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43).

5

(6)  ELT C 65, 19.2.2016, lk 102.

6

(7)  https://www.ombudsman.europa.eu/en/decision/en/129649

7

(8)  Corporate Europe Observatory, „From Facebook friends to lobby consultants – EU revolving door rules not fit for purpose“ (Facebooki sõpradest lobitöö konsultantideks – ELi pöördukse efekti reguleerivad reeglid ei täida oma eesmärki), 22. oktoober 2020 (https://corporateeurope.org/en/2020/10/facebook-friends-lobby-consultants).

8

(9)  Komisjon annab asendusemaduse kaudu lapsevanemaks saanud töötajatele lisaks iga vastsündinu sünni korral antavale kümnepäevasele puhkusele 20 nädalat eripuhkust, mis on kodifitseeritud komisjoni 2020. aasta märtsi otsuses (https://egalite-online.eu/wp-content/uploads/2020/03/C_2020_1559_F1_COMMISSION_DECISION_EN_V3_P1_1043892.pdf). Nõukogu kohaldab sama reeglit vastavalt vajadusele. Parlament on täpsustanud, et annaks sarnases olukorras olevatele töötajatele ainult kümme päeva puhkust, mida antakse iga lapse sünni korral, sest emaduspuhkuse andmiseks on vaja esitada rasedust tõendav arstitõend; parlament ei näe selleks ette eripuhkuse kasutamist.

9

---

| 24.11.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 474/91 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 474/91

---

P9_TA(2021)0083

Euroopa poolaasta: 2021. aasta kestliku majanduskasvu strateegia

Euroopa Parlamendi 11. märtsi 2021. aasta resolutsioon majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta ja 2021. aasta kestliku majanduskasvu strateegia kohta (2021/2004(INI))

(2021/C 474/09)

Euroopa Parlament

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2, artikleid 126 ja 136 ning protokolli nr 12, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2, artikleid 126 ja 136 ning protokolli nr 12,

| — | võttes arvesse protokolli nr 1 riikide parlamentide rolli kohta Euroopa Liidus, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse protokolli nr 1 riikide parlamentide rolli kohta Euroopa Liidus,

| — | võttes arvesse protokolli nr 2 subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse protokolli nr 2 subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamise kohta,

| — | võttes arvesse majandus- ja rahaliidu stabiilsuse, koordineerimise ja juhtimise lepingut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahaliidu stabiilsuse, koordineerimise ja juhtimise lepingut,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1175/2011 (millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta) (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1175/2011 (millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta) (1),

| — | võttes arvesse nõukogu 8. novembri 2011. aasta direktiivi 2011/85/EL liikmesriikide eelarveraamistiku nõuete kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 8. novembri 2011. aasta direktiivi 2011/85/EL liikmesriikide eelarveraamistiku nõuete kohta (2),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1174/2011 euroalal esineva ülemäärase makromajandusliku tasakaalustamatuse korrigeerimiseks võetavate täitemeetmete kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1174/2011 euroalal esineva ülemäärase makromajandusliku tasakaalustamatuse korrigeerimiseks võetavate täitemeetmete kohta (3),

| — | võttes arvesse nõukogu 8. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1177/2011 (millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1467/97 ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta) (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 8. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1177/2011 (millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1467/97 ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta) (4),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta (5),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1173/2011 eelarvejärelevalve tõhusa rakendamise kohta euroalal (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1173/2011 eelarvejärelevalve tõhusa rakendamise kohta euroalal (6),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. mai 2013. aasta määrust (EL) nr 473/2013 euroala liikmesriikide eelarvekavade seire ja hindamise ning nende ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimise tagamise ühiste eeskirjade kohta (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. mai 2013. aasta määrust (EL) nr 473/2013 euroala liikmesriikide eelarvekavade seire ja hindamise ning nende ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimise tagamise ühiste eeskirjade kohta (7),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. mai 2013. aasta määrust (EL) nr 472/2013, millega tugevdatakse majanduse ja eelarve järelevalvet euroala liikmesriikide üle, millel on või võivad tekkida tõsised raskused finantsstabiilsuse tagamisel (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. mai 2013. aasta määrust (EL) nr 472/2013, millega tugevdatakse majanduse ja eelarve järelevalvet euroala liikmesriikide üle, millel on või võivad tekkida tõsised raskused finantsstabiilsuse tagamisel (8),

| — | võttes arvesse komisjoni 20. märtsi 2020. aasta teatist stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli aktiveerimise kohta (COM(2020)0123), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 20. märtsi 2020. aasta teatist stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli aktiveerimise kohta (COM(2020)0123),

| — | võttes arvesse komisjoni 27. mai 2020. aasta teatist „Euroopa võimalus: parandame vead ja teeme ettevalmistusi järgmise põlvkonna jaoks“ (COM(2020)0456), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 27. mai 2020. aasta teatist „Euroopa võimalus: parandame vead ja teeme ettevalmistusi järgmise põlvkonna jaoks“ (COM(2020)0456),

| — | võttes arvesse komisjoni 27. mai 2020. aasta teatist „ELi eelarve, mis toetab Euroopa majanduse taastekava“ (COM(2020)0442), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 27. mai 2020. aasta teatist „ELi eelarve, mis toetab Euroopa majanduse taastekava“ (COM(2020)0442),

| — | võttes arvesse komisjoni 28. mai 2020. aasta ettepanekut võtta vastu nõukogu määrus, millega luuakse Euroopa Liidu taasterahastu, et toetada majanduse taastumist pärast COVID-19 pandeemiat (COM(2020)0441), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 28. mai 2020. aasta ettepanekut võtta vastu nõukogu määrus, millega luuakse Euroopa Liidu taasterahastu, et toetada majanduse taastumist pärast COVID-19 pandeemiat (COM(2020)0441),

| — | võttes arvesse komisjoni 17. septembri 2020. aasta teatist „2021. aasta kestliku majanduskasvu strateegia“ (COM(2020)0575) ja 18. novembri 2020. aasta aruannet „Häiremehhanismi aruanne 2021“ (COM(2020)0745), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 17. septembri 2020. aasta teatist „2021. aasta kestliku majanduskasvu strateegia“ (COM(2020)0575) ja 18. novembri 2020. aasta aruannet „Häiremehhanismi aruanne 2021“ (COM(2020)0745),

| — | võttes arvesse Euroopa Eelarvenõukogu 29. oktoobri 2019. aasta aastaaruannet, Euroopa Eelarvenõukogu 24. märtsi 2020. aasta avaldust COVID-19 kohta ja Euroopa Eelarvenõukogu 1. juuli 2020. aasta hinnangut euroalale 2021. aastal kohase eelarvepoliitika kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Eelarvenõukogu 29. oktoobri 2019. aasta aastaaruannet, Euroopa Eelarvenõukogu 24. märtsi 2020. aasta avaldust COVID-19 kohta ja Euroopa Eelarvenõukogu 1. juuli 2020. aasta hinnangut euroalale 2021. aastal kohase eelarvepoliitika kohta,

| — | võttes arvesse 16. detsembri 2020. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise, samuti uute omavahendite, sealhulgas uute omavahendite kasutuselevõtmise tegevuskava kohta (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 16. detsembri 2020. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise, samuti uute omavahendite, sealhulgas uute omavahendite kasutuselevõtmise tegevuskava kohta (9),

| — | võttes arvesse komisjoni Euroopa majandusprognoosi talv 2021 (institutsiooniline dokument 144) (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni Euroopa majandusprognoosi talv 2021 (institutsiooniline dokument 144) (10),

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 10.–11. detsembri 2020. aasta soovitusi mitmeaastase finantsraamistiku ja Euroopa Liidu taasterahastu, COVID-19, kliimamuutuste, julgeoleku ja välissuhete kohta (EUCO 22/20), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 10.–11. detsembri 2020. aasta soovitusi mitmeaastase finantsraamistiku ja Euroopa Liidu taasterahastu, COVID-19, kliimamuutuste, julgeoleku ja välissuhete kohta (EUCO 22/20),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 54, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 54,

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni ning keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni arvamusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni ning keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni arvamusi,

| — | võttes arvesse regionaalarengukomisjoni kirja, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse regionaalarengukomisjoni kirja,

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A9-0036/2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A9-0036/2021),

| A. | arvestades, et Euroopa poolaastal on oluline roll liikmesriikide majandus-, eelarve- ja tööhõivepoliitika koordineerimisel, mille eesmärk on tagada riigi rahanduse usaldusväärsus, ennetada ülemäärast makromajanduslikku tasakaalustamatust, toetada struktuurireforme ja hoogustada investeeringuid ning mis kujutab endast praegu raamistikku, millest liit ja liikmesriigid saavad juhinduda ELi poliitilistel prioriteetidel põhineva majanduse taastamisega seotud probleemide lahendamisel; arvestades, et pärast 2008. aasta võlakriisi on liit muutunud kriiside suhtes palju vastupidavamaks, kuid esile on kerkimas uued makromajanduslikku stabiilsust ohustavad probleemid; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa poolaastal on oluline roll liikmesriikide majandus-, eelarve- ja tööhõivepoliitika koordineerimisel, mille eesmärk on tagada riigi rahanduse usaldusväärsus, ennetada ülemäärast makromajanduslikku tasakaalustamatust, toetada struktuurireforme ja hoogustada investeeringuid ning mis kujutab endast praegu raamistikku, millest liit ja liikmesriigid saavad juhinduda ELi poliitilistel prioriteetidel põhineva majanduse taastamisega seotud probleemide lahendamisel; arvestades, et pärast 2008. aasta võlakriisi on liit muutunud kriiside suhtes palju vastupidavamaks, kuid esile on kerkimas uued makromajanduslikku stabiilsust ohustavad probleemid;

| B. | arvestades, et liit ja selle liikmesriigid on kohustunud järgima aluslepingust tulenevaid põhiväärtusi, ÜRO kestliku arengu tegevuskava aastani 2030, Euroopa sotsiaalõiguste sammast ja Pariisi kliimakokkulepet; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et liit ja selle liikmesriigid on kohustunud järgima aluslepingust tulenevaid põhiväärtusi, ÜRO kestliku arengu tegevuskava aastani 2030, Euroopa sotsiaalõiguste sammast ja Pariisi kliimakokkulepet;

| C. | arvestades, et ELi eelarveraamistiku võimaliku tulevikuga seotud aspekte käsitletakse makromajandusliku õigusraamistiku läbivaatamise käigus sellele teemale pühendatud Euroopa Parlamendi algatusraportis; märgib, et raamistik vaadatakse läbi ja seda tuleks kohandada vastavalt läbivaatamise tulemustele; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et ELi eelarveraamistiku võimaliku tulevikuga seotud aspekte käsitletakse makromajandusliku õigusraamistiku läbivaatamise käigus sellele teemale pühendatud Euroopa Parlamendi algatusraportis; märgib, et raamistik vaadatakse läbi ja seda tuleks kohandada vastavalt läbivaatamise tulemustele;

| D. | arvestades, et iga-aastase kestliku majanduskasvu strateegia tööhõive- ja sotsiaalaspekte käsitletakse kaksikaruandes „Majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta: 2021. aasta kestliku majanduskasvu strateegia tööhõive- ja sotsiaalaspektid“; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et iga-aastase kestliku majanduskasvu strateegia tööhõive- ja sotsiaalaspekte käsitletakse kaksikaruandes „Majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta: 2021. aasta kestliku majanduskasvu strateegia tööhõive- ja sotsiaalaspektid“;

| E. | arvestades, et suur valitsemissektori võlg võib olla tulevastele põlvkondadele suureks koormaks ja pärssida majanduse taastumist; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et suur valitsemissektori võlg võib olla tulevastele põlvkondadele suureks koormaks ja pärssida majanduse taastumist;

| F. | arvestades, et pandeemia on tabanud kõiki liikmesriike, tekitades sümmeetrilise šoki, kuid mõju ulatus, konkreetne majanduse olukord ja algsed tingimused ning taastumise tempo ja tugevus on väga erinevad; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et pandeemia on tabanud kõiki liikmesriike, tekitades sümmeetrilise šoki, kuid mõju ulatus, konkreetne majanduse olukord ja algsed tingimused ning taastumise tempo ja tugevus on väga erinevad;

| G. | arvestades, et häid aegasid tuleb kasutada struktuurireformide rakendamiseks, eelkõige meetmeteks, mille eesmärk on vähendada eelarvepuudujääki, valitsemissektori võlga ja viivislaene ning valmistuda muuks võimalikuks majanduskriisiks või majanduslanguseks; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et häid aegasid tuleb kasutada struktuurireformide rakendamiseks, eelkõige meetmeteks, mille eesmärk on vähendada eelarvepuudujääki, valitsemissektori võlga ja viivislaene ning valmistuda muuks võimalikuks majanduskriisiks või majanduslanguseks;

| H. | arvestades, et kriis on ebaproportsionaalselt suurel määral kahjustanud naisi ning kavandatud majanduse taastamise kavas käsitletakse COVID-19 kriisist tingitud probleeme hoolekandesektoris ega konkreetselt naisi mõjutavaid probleeme; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et kriis on ebaproportsionaalselt suurel määral kahjustanud naisi ning kavandatud majanduse taastamise kavas käsitletakse COVID-19 kriisist tingitud probleeme hoolekandesektoris ega konkreetselt naisi mõjutavaid probleeme;

| I. | arvestades, et liikmesriigid on pandeemiale reageerimiseks võtnud ulatuslikke eelarvemeetmeid (4,2 % SKPst 2020. aastal ja 2,4 % SKPst 2021. aastal); arvestades, et Euroopa majandus saavutab 2022. aastal vaevu pandeemiaeelse taseme; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et liikmesriigid on pandeemiale reageerimiseks võtnud ulatuslikke eelarvemeetmeid (4,2 % SKPst 2020. aastal ja 2,4 % SKPst 2021. aastal); arvestades, et Euroopa majandus saavutab 2022. aastal vaevu pandeemiaeelse taseme;

| J. | arvestades, et liikmesriikide poolt vastu võetud taaste- ja vastupidavuskavad hõlmavad nende riiklikke reformikavasid ja investeeringuid, mis on koostatud kooskõlas ELi poliitikaeesmärkidega, keskendudes muu hulgas rohe- ja digipöördele; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et liikmesriikide poolt vastu võetud taaste- ja vastupidavuskavad hõlmavad nende riiklikke reformikavasid ja investeeringuid, mis on koostatud kooskõlas ELi poliitikaeesmärkidega, keskendudes muu hulgas rohe- ja digipöördele;

I.   
  COVID-19 kriis, taaste ja vastupidavuse rahastamisvahend ning Euroopa poolaasta ajutine kohandamine

| 1. | võtab teadmiseks asjaolu, et Euroopa poolaasta ning taaste ja vastupidavusrahastu on omavahel tihedalt seotud; märgib, et taaste- ja vastupidavuskavade hindamisel võetakse arvesse 11 kriteeriumi, mis on liigitatud olulisuse, mõjususe, tõhususe ja sidususe alusel; kutsub komisjoni üles kavasid põhjalikult läbi vaatama, tagamaks, et majanduse taastamine loob Euroopa lisaväärtust, parandab liikmesriikide pikaajalist konkurentsivõimet ja kestliku majanduskasvu väljavaateid ning suunab Euroopa majandusi tegelema rohe- ja digipöörde, Euroopa sotsiaalõiguste samba ja ÜRO kestliku arengu eesmärkidega seotud väljakutsetega ning saama neist kasu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kiidab kiiret ja intensiivset esialgset reageerimist kriisile raha- ja eelarvepoliitika valdkonnas nii ELi kui ka liikmesriikide tasandil ning järgmise mitmeaastase finantsraamistiku ja taasterahastu „NextGenerationEU“ vastuvõtmist; kutsub komisjoni ja nõukogu üles kiirendama taaste- ja vastupidavusrahastu rakendamist, et vahendid kiiresti välja maksta; rõhutab, et edu saavutamiseks peavad kliimapöörde ja digiülemineku keskmes olema sotsiaalne ja ühtse turu mõõde; nõuab, et rahalised vahendid ja ressursid suunataks projektidele ja toetusesaajatele, kes kulutavad vahendeid vastutustundlikult ja tulemuslikult ning elujõulistele ja kestlikele projektidele, millel on võimalikult suur mõju; tuletab meelde rolli, mida Euroopa Parlament täidab taastumist ja vastupanuvõimet käsitlevas dialoogis, mis on loodud taaste- ja vastupidavusrahastu määrusega ning mille raames parlamendi pädevad komisjonid kontrollivad ka Euroopa poolaasta ja taaste- ja vastupidavusrahastu vahelist seost; |
| --- | --- |

2.

| 3. | rõhutab, et taaste- ja vastupidavusrahastu eesmärk on muuta liikmesriikide majandus ja ühiskonnad vastupidavamaks, püüdes samal ajal saavutada ELis konkurentsivõimelise kestlikkuse, lähenemise ja ühtekuuluvuse; rõhutab, et riigi isevastutus ja läbipaistvus on olulised elemendid taaste- ja vastupidavusrahastu ning taastekavade kiireks ja edukaks rakendamiseks; peab seetõttu oluliseks, et liikmesriikide parlamentides toimuksid arutelud, et komisjon teeks riikide ametiasutuste ja asjaomaste sidusrühmadega ennetavat koostööd ja arutaks riiklike kavade projekte varajases etapis, et võimaldada kohandatud lahendusi ja konkreetseid reforme; |
| --- | --- |

3.

| 4. | väljendab heameelt asjaolu üle, et COVID-19 põhjustatud enneolematu kriisiga toimetulekuks asutasid liikmesriigid ja ELi institutsioonid majanduse taastamiseks taasterahastu „NextGenerationEU“; märgib, et taaste- ja vastupidavusrahastu loob ainulaadse võimaluse viia ellu reforme ja investeeringuid, mida EL vajab, et olla valmis praeguste probleemidega toime tulema; |
| --- | --- |

4.

| 5. | usub, et COVID-19 sümmeetrilised mõjud on tegelikult suurendanud sotsiaal-majanduslikku lõhet ELi liikmesriikide ja piirkondade vahel; |
| --- | --- |

5.

| 6. | märgib, et Euroopa poolaasta ning taaste- ja vastupidavusrahastu tähtajad kattuvad, mis nõuab poolaasta protsessi tähtaegade ajutist kohandamist, et taaste- ja vastupidavusrahastu saaks nõuetekohaselt käivitada; rõhutab, et ELi majanduse taastamine annab ainulaadse võimaluse uuesti üles ehitada tugevam EL, andes liikmesriikidele suuniseid selle kohta, kus vajatakse reforme ja investeeringuid kõige rohkem, selleks et EL muutuks kiiremini kestlikumaks, vastupanuvõimelisemaks ja kaasavamaks; |
| --- | --- |

6.

| 7. | toetab komisjoni suuniseid liikmesriikidele lisada oma taaste- ja vastupidavuskavadesse investeeringuid ja reforme juhtalgatuste valdkondades, mis on kooskõlas ELi õiglase kliimapöörde ja digiülemineku eesmärgiga; |
| --- | --- |

7.

| 8. | on seisukohal, et 2020. aasta iga-aastases majanduskasvu analüüsis kindlaks määratud sotsiaalse ja keskkonnaalase kestlikkuse, tootlikkuse, õigluse ja stabiilsuse nelja mõõdet tuleks arvesse võtta liikmesriikide taaste- ja vastupidavuskavade koostamisel, mille keskmes on taaste- ja vastupidavusrahastu loomise määruses kindlaks määratud kuus sammast; kordab, et läbipaistvuse tagamiseks edastab komisjon liikmesriikide koostatud riiklikud taaste- ja vastupidavuskavad üheaegselt nii nõukogule kui ka Euroopa Parlamendile; |
| --- | --- |

8.

| 9. | rõhutab, et taaste- ja vastupidavusrahastu määruses tõdetakse, et COVID-19 kriis on eriti mõjutanud naisi, sest naised moodustavad kogu liidus suurema osa tervishoiutöötajatest ning peavad ühitama tasustamata hooldamistöö oma töökohustustega; |
| --- | --- |

9.

| 10. | on seisukohal, et käesoleva aasta tsükli ajutine kohandamine ei saa tühistada Euroopa poolaasta algset eesmärki ja ülesannet ega tohi tõkestada Euroopa poolaasta edasist arengut; tuletab meelde, et Euroopa poolaasta tsükkel on ELi liikmesriikide jaoks väljakujunenud raamistik oma eelarve-, majandus-, sotsiaal- ja tööhõivepoliitika koordineerimiseks ning pärast COVID-19 kriisi on rohkem kui kunagi varem vaja toimivat Euroopa poolaastat, et koordineerida neid poliitikavaldkondi kogu Euroopa Liidus, kuid märgib samuti, et poolaastat on alates selle loomisest laiendatud nii, et see hõlmaks muu hulgas finantssektori ja maksustamisega seotud küsimusi ning ÜRO kestliku arengu eesmärke Euroopa poolaasta raames, et võtta meie majanduspoliitikas arvesse kogu planeedi elanikkonda; märgib, et majandusliku ja sotsiaalse vastupanuvõime edasiseks tugevdamiseks peab EL täitma Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtteid; tuletab meelde, et kestliku majanduskasvu edendamine kestlikul viisil tähendab vastutustundliku eelarvepoliitika, struktuurireformide, tulemuslike investeeringute, digiülemineku, rohepöörde ja õiglaste üleminekute edendamist; kutsub liikmesriike ja komisjoni üles leidma majanduse taastekavades õige tasakaalu kestlike, majanduskasvu soodustavate avaliku ja erasektori investeeringute ja struktuurireformide stimuleerimise vahel; |
| --- | --- |

10.

| 11. | usub, et 2021. aasta Euroopa poolaasta on suurepärane võimalus parandada riiklikku isevastutust, arvestades, et liikmesriigid töötavad välja spetsiaalselt neile kohandatud taaste- ja vastupidavuskavad, et reageerida oma erinevatele vajadustele; on sellega seoses veendunud, et tuleb tagada demokraatlik legitiimsus ja seda suurendada, sealhulgas pidades silmas Euroopa Parlamendi nõuetekohast rolli rahastu rakendamisel, nagu on sätestatud määruses, millega luuakse taaste ja vastupidavusrahastu; kutsub liikmesriike üles looma vajaliku haldus- ja järelevalvesuutlikkuse, kasutades vajaduse korral tehnilise toe instrumenti, et anda vahendite nõuetekohase ja tõhusa kasutamise ning kasutussuutlikkuse kohta kindlad tagatised; tuletab meelde, et taaste- ja vastupidavuskavade suhtes kohaldatakse usaldusväärse majandusjuhtimise horisontaalseid nõudeid ja liidu eelarve kaitsmise üldist korda; |
| --- | --- |

11.

II.   
  ELi majanduslikud väljavaated

| 12. | võtab suure murega teadmiseks ELi majanduste äärmiselt raske olukorra ja asjaolu, et komisjoni 2021. aasta talve majandusprognoosi kohaselt langes SKP enneolematult kiiresti nii euroalal kui ka ELis tervikuna; märgib, et ELi SKP vähenes 2020. aastal 6,3 % (euroalal 6,8 %), samas prognoositakse 2021. aastaks majanduse taastumist 3,7 % (euroalal 3,8 %); |
| --- | --- |

12.

| 13. | toonitab, et enneolematu majanduslangus 2020. aastal ja pandeemiale reageerimiseks võetud meetmed peaksid tõstma ELi võla suhte SKPsse uue tipptasemeni, mis on 2020. aastal ligikaudu 93,9 % (euroalal 101,7 %) ning 2021. aastal ligikaudu 94,6 % (euroalal 102,3 %); rõhutab, et endiselt valitseb suur ebakindlus ja et majanduse väljavaated sõltuvad suurel määral sellest, kui kiiresti pandeemiast võitu saadakse; tõdeb, et sellise võlatasemega on võimalik hakkama saada piisava majanduskasvu abil; kinnitab veel kord riigivõla pikaajalise jätkusuutlikkuse tähtsust; märgib, et paljud liikmesriigid sattusid praegusesse kriisi nõrga eelarvepositsiooniga, mida pandeemia veelgi halvendab; |
| --- | --- |

13.

| 14. | on mures COVID-19 pandeemia märkimisväärse negatiivse mõju pärast ELi majandusele, eelkõige väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele (VKEd), ühtsele turule ja selle konkurentsivõimele, ning rõhutab Euroopa rohelise kokkuleppe, Euroopa sotsiaalõiguste samba ja ÜRO kestliku arengu eesmärkide rakendamise tähtsust; on seetõttu veendunud, et liikmesriikide tegevuse kooskõlastamine on muude meetmete hulgas oluline vahend nimetatud negatiivse mõju vähendamiseks; on arvamusel, et kui EL ei suuda praegusele kriisile asjakohaselt reageerida, võivad nii euroala kui ka EL tervikuna keskkonnasäästlikkuse, konkurentsivõime, tootlikkuse, õigluse ja makromajandusliku stabiilsuse eesmärkide saavutamisel veelgi maha jääda; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kordab, et oluline on tagada ühtsel turul võrdsed tingimused, võttes samas arvesse ELi saarte, äärepoolsete ja hõredalt asustatud piirkondade füüsilist eripära ning ELi vähim arenenud piirkondade olukorda, mis on muu hulgas vajalik eeltingimus selleks, et edendada digi- ja rohepööret, õiglast üleminekut ja innovatsiooni ning kiirendada majanduse elavdamist ja suurendada konkurentsivõimet; |
| --- | --- |

15.

| 16. | nõuab, et paremini rakendataks vastutustundlikku riigi rahanduspoliitikat, sotsiaalselt tasakaalustatud struktuurireforme, mis parandavad pikaajalisi väljavaateid, ning kvaliteetseid avaliku ja erasektori investeeringuid, et viia muu hulgas ellu rohe- ja digipööre; |
| --- | --- |

16.

| 17. | väljendab muret pandeemia tõkestamise meetmete mõju pärast tootlikkuse aeglasele kasvule ELis ja tootlikkuse kasvu järsule langusele euroalal enne pandeemiat; on seisukohal, et tuleks püüelda tasakaalustatud strateegia poole, et edendada kestlikku majanduskasvu ja investeerimist soodustavat keskkonda, parandades samal ajal eelarve jätkusuutlikkust; rõhutab, et erilist tähelepanu tuleks pöörata tulevikku suunatud investeeringutele ja poliitikale eelkõige nendes liikmesriikides, kus on eelarvepoliitilist manööverdamisruumi investeerimiseks, et edendada kestlikku ja kaasavat majanduskasvu; |
| --- | --- |

17.

| 18. | väljendab heameelt Euroopa rohelise kokkuleppe kui ELi uue kestliku majanduskasvu strateegia üle, milles on kokku võetud neli mõõdet – keskkond, tootlikkus, stabiilsus ja õiglus, mida võimaldavad digitaalsed ja keskkonnahoidlikud tehnoloogiad, innovatiivne tööstusbaas ja strateegiline sõltumatus; |
| --- | --- |

18.

III.   
  Vastutustundlik eelarve- ja kestlikkuspoliitika

| 19. | märgib, et kuigi makromajandusliku stabiilsusega kaasnevad uued probleemid, on majandus- ja rahaliidul praegu palju paremad võimalused kriisiga toime tulla kui 2008. aasta finants- ja majanduskriisi ajal; on veendunud, et vastupidava ja kestliku majanduse elavdamise edendamine kooskõlas ELi poliitikaeesmärkidega, milles keskendutakse rohelisele, õiglasele ja digitaalsele üleminekule, on üks olulisemaid lähiaja prioriteete; märgib, et vahendid praegusest kriisist ülesaamiseks on oma olemuselt sellised, mis nõuavad – nii kaua kui vaja – ekspansiivset eelarvepoliitikat; |
| --- | --- |

19.

| 20. | juhib tähelepanu asjaolule, et liikmesriikidel, kellel olid olemas eelarvepuhvrid, suutsid võtta kiiremini kasutusele fiskaalstiimulite pakette ja teha seda ilma kaasnevate laenukuludeta, mis aitas leevendada pandeemia ebasoodsat sotsiaal-majanduslikku mõju; kordab, et eelarvepuhvrite täiendamine aja jooksul sotsiaalselt vastutustundlikul viisil on oluline tulevasteks kriisideks valmistumisel; nõuab siiski tungivalt, et komisjon ja nõukogu ei kordaks majanduskriisile reageerimisel minevikus tehtud vigu; jagab Euroopa Eelarvenõukogu seisukohta, et eelarvepoliitika kiire ümberpööramine ei ole majanduse elavdamiseks soovitatav; |
| --- | --- |

20.

| 21. | märgib, et komisjon kavatseb esitada 2021. aastal soovitused liikmesriikide eelarveseisundi kohta, nagu on ette nähtud stabiilsuse ja kasvu paktis; juhib tähelepanu sellele, et majanduse juhtimise raamistikus tuleks arvesse võtta ka praegust majanduslikku reaalsust ja raamistik peaks olema kooskõlas ELi poliitikaprioriteetidega, parandades samas vastavust eelarvereeglitele, mis peaksid olema lihtsustatud, selged ja praktilised ning mida vaadatakse läbi ja kohandatakse vastavalt tulemustele; nõuab pragmaatilisemat lähenemisviisi ja rõhutab vajadust tagada, et raamistik oleks majanduslikult headel aegadel rangem ja majanduslikult halbadel aegadel paindlikum; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ilma et see mõjutaks majanduskasvu ja stabiilsuse pakti reformi käsitlevate arutelude tulemusi, rõhutab, et praegused ELi rahandus- ja eelarvereeglid pakuvad stabiilsuse ja kasvu paktiga ette nähtud üldise vabastusklausli aktiveerimisega kriisi ajal vajalikku paindlikkust ning võimaldavad kõigil liikmesriikidel võtta ELi majanduse kaitsmiseks vastu vajaliku eelarvepoliitika, ilmutades seeläbi erakordset antitsüklilisust; |
| --- | --- |

22.

| 23. | loodab, et üldist vabastusklauslit kohaldatakse seni, kuni aktiveerimise aluseks olev põhjus on olemas, eesmärgiga toetada liikmesriikide jõupingutusi pandeemiakriisist taastumiseks ja nende konkurentsivõime ning majandusliku ja sotsiaalse vastupanuvõime tugevdamiseks; võtab teadmiseks komisjoni seisukoha, et praeguste esialgsete hinnangute kohaselt tuleks üldise vabastusklausli kohaldamist 2022. aastal jätkata ja klausel deaktiveerida 2023. aastal; kutsub komisjoni üles hindama üldise vabastusklausli deaktiveerimist või jätkuvat kohaldamist oma Euroopa poolaasta paketi raames 2021. aasta kevade majandusprognoosi alusel; märgib, et komisjon võtab ka pärast üldise vabastusklausli deaktiveerimist jätkuvalt arvesse iga riigi konkreetset olukorda; |
| --- | --- |

23.

| 24. | võtab teadmiseks komisjoni teatise eelarvepoliitika meetmete kohta aasta pärast COVID-19 puhangu algust (11), milles on esitatud komisjoni nägemus selle kohta, kuidas koordineerida eelarvepoliitika elluviimist ELi tasandil, viies pandeemiaga toimetuleku kooskõlastatud lähenemisviisi uude etappi, toetades majandust ja kestlikku taastumist ning säilitades keskpikas perspektiivis riigi rahanduse jätkusuutlikkuse; tõdeb, et üldise vabastusklausli aktiveerimine võimaldab liikmesriikidel ajutiselt kõrvale kalduda keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks nõutavast kohandamiskavast, tingimusel et see ei ohusta riigi rahanduse jätkusuutlikkust keskpikas perspektiivis ega too kaasa pakti menetluste peatamist; võtab teadmiseks komisjoni hinnangu, et kriisi ränkade tagajärgede tõttu on jätkusuutlikkusega seotud riskid kasvanud ning et see toob keskpikas perspektiivis tõenäoliselt kaasa vähem soodsad kasvu- ja eelarvesuundumused; rõhutab komisjoni üleskutset kasutada parimal viisil ära üldist vabastusklauslit ja taasterahastut „NextGenerationEU“; |
| --- | --- |

24.

| 25. | kutsub komisjoni üles tegutsema otsustavalt, et võidelda maksupettuse, maksustamise vältimise ja maksudest kõrvalehoidumise ning rahapesu vastu, mis jätab liikmesriikide eelarved ilma võimalikest vahenditest ja takistab valitsustel muu hulgas tegutseda COVID-19 pandeemiast taastumise nimel; |
| --- | --- |

25.

| 26. | võtab teadmiseks asjaolu, et komisjonil on kavas koostada 2021. aasta aprilli lõpuks põhjaliku analüüsi, milles hinnatakse tasakaalustamatuse olemasolu teatavates liikmesriikides; märgib ühtlasi, et COVID-19 kriis süvendab mitut olemasolevat makromajanduslikku tasakaalustamatust; |
| --- | --- |

26.

| 27. | tuletab meelde tungivat vajadust viia lõpule majandus- ja rahaliidu ülesehitamine ja tugevdada seda, luues pangandusliidu ja kapitaliturgude liidu, et kaitsta kodanikke ja vähendada survet riigi rahandusele väliste vapustuste ajal ning tulla toime sotsiaalse ja majandusliku tasakaalustamatusega; |
| --- | --- |

27.

IV.   
  Majanduskasvu soodustavad, tasakaalustatud ja kestlikud struktuurireformid

| 28. | rõhutab, et COVID-19 kriisi ei saa lahendada ainult kehtiva raha- ja eelarvepoliitikaga; rõhutab seetõttu, et oluline on viia ellu põhjalikud, majanduskasvu soodustavad, tasakaalustatud ja kestlikud ning sotsiaalselt õiglased kohandatud struktuurireformid, et saavutada muu hulgas kestlik ja sotsiaalselt kaasav majanduskasv ja töökohad, mis võivad aidata tõhusalt kaasa majanduse elavdamisele, samuti on oluline toetada digi- ja rohepööret, kvaliteetset tööhõivet, vaesuse vähendamist ja ÜRO kestliku arengu eesmärke ning suurendada konkurentsivõimet ja elavdada ühtset turgu, suurendades lähenemist ning tugevamat ja kestlikku majanduskasvu liidus ja liikmesriikides; juhib tähelepanu tõsiasjale, et eelkõige liikmesriikide majanduse pikaajalist kasvupotentsiaali saab suurendada üksnes struktuursete täiustuste abil; märgib siiski, et liikmesriikide poliitikameetmete vastavusse viimise tõhusus ja edu sõltub stabiilsuse ja kasvu pakti läbivaatamisest ning selle kohandamise tulemustest, samuti liikmesriikide suuremast isevastutusest riigipõhiste soovituste rakendamise eest; |
| --- | --- |

28.

| 29. | kutsub komisjoni üles töötama välja uue kliimanäitaja, et hinnata iga riigi eelarve puhul lahknevust liikmesriikide eelarvete struktuuri ja Pariisi kokkuleppega kooskõlastatud stsenaariumi vahel; rõhutab, et see näitaja peab andma liikmesriikidele teavet nende edasiminekust Pariisi kokkuleppe suunas, et tagada Euroopa suutlikkus saada 2050. aastaks esimeseks kliimaneutraalseks maailmajaoks; loodab, et kliimanäitajast saab ELi eri poliitikavaldkondade võrdlusalus ja seega ka Euroopa poolaasta juhis, ilma et see nõrgendaks selle algset eesmärki; |
| --- | --- |

29.

| 30. | on seisukohal, et digioskuste arendamine on eeltingimus, et tagada kõigile eurooplastele võimalus osaleda ühiskonnas ja saada osa digipöörde eelistest; juhib tähelepanu asjaolule, et see nõuab reforme hariduse, oskuste ja elukestva õppe valdkonnas eesmärgiga juhtida ülemineku järgus tööturgu ning arendada ja võimaldada peamisi digitehnoloogiaid ja ehitada üles Euroopa digitaalne tulevik; juhib ühtlasi tähelepanu sellele, et digilõhe vältimiseks tuleks toetada kõigile võrdset juurdepääsu digitaristule, seadmetele ja oskustele; |
| --- | --- |

30.

| 31. | kutsub liikmesriike ja komisjoni üles looma eelarve kestlikkust ja usaldusväärseid eelarvereegleid järgides reguleerimis- ja juhtimisraamistiku, sealhulgas investeerimisreeglid või muud asjakohased mehhanismid, mis on prognoositavad ning toetavad avaliku ja erasektori investeeringuid kooskõlas ELi pikaajaliste eesmärkidega, tagades samas liikmesriikide võime reageerida tulevastele kriisidele; |
| --- | --- |

31.

| 32. | võtab teadmiseks, et komisjon julgustab liikmesriike esitama taaste- ja vastupidavusrahastu raames oma riiklikud reformikavad ning taaste- ja vastupidavuskavad ühe koonddokumendi kujul; |
| --- | --- |

32.

| 33. | rõhutab, et taaste- ja vastupidavusrahastu, mis pakub rahalist toetust, võib olla ainulaadne võimalus aidata liikmesriikidel lahendada Euroopa poolaasta raames kindlaks tehtud probleeme; |
| --- | --- |

33.

| 34. | tuletab meelde, et sotsiaalselt tasakaalustatud ja majanduskasvu soodustavad struktuurireformid ei nõua alati eelarvepoliitilist manööverdamisruumi, vaid pigem poliitilisi, seadusandlikke ja haldusalaseid jõupingutusi; |
| --- | --- |

34.

| 35. | toonitab, et on vaja pidevat järelevalvet ja valvsust ning liikmesriigid peaksid reageerima tekkivale tasakaalustamatusele reformidega, mis suurendavad majanduslikku ja sotsiaalset vastupidavust ning millega edendatakse digi- ja rohepööret ning õiglast üleminekut; väljendab heameelt selle üle, et komisjon jälgib ka edaspidi eelmiste aastate riigipõhistes soovitustes kavandatud reformide elluviimist liikmesriikides; on seisukohal, et selles protsessis tuleks arvesse võtta liikmesriikide majanduslikke ja sotsiaalseid väljavaateid; |
| --- | --- |

35.

V.   
  Investeerimine

| 36. | rõhutab, et ELi ees seisab enneolematu ülesanne leevendada pandeemia majanduslikke tagajärgi, võttes arvesse ELi strateegiaid, et avaldada püsivat mõju liikmesriikide vastupanuvõimele, ning on veendunud, et majandust peaks elavdama ühtse turu, teadusuuringute ja innovatsiooni tugevdamise abil ning kooskõlas Euroopa rohelise kokkuleppe, ÜRO kestliku arengu eesmärkide, Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamise ja konkurentsivõimega, leevendades samas VKEde olukorda ja parandades nende juurdepääsu erakapitalile; on seisukohal, et see nõuab nii majanduslikult, sotsiaalselt, keskkonnaalaselt ja digitaalselt elujõuliste investeeringute suurendamist pikas perspektiivis kui ka suuremat lähenemist ja ühtekuuluvust ELis ja liikmesriikides |
| --- | --- |

36.

| 37. | rõhutab, et investeeringuid on vähe, ehkki prognoosid näitavad investeeringute suurendamise vajadust; toonitab, et avaliku sektori investeeringud on piiratud, kuna need kujutavad endast nappe vahendeid, mida peamiselt rahastavad maksumaksjad; juhib tähelepanu sellele, et investeerimislõhe suuruse tõttu on vaja ka ulatuslikke era- ja avaliku sektori investeeringuid, millega luuakse piisaval tasemel taristu ning prognoositav ja soodne ärikeskkond, mis soodustab selliseid investeeringuid; |
| --- | --- |

37.

| 38. | rõhutab, et liikmesriigid peaksid keskenduma sihipärastele ja kestlikele avaliku ja erasektori investeeringutele tulevikukindlasse taristusse ja muudesse valdkondadesse, mis tugevdavad veelgi ühtset turgu, üleminekut puhtamale, sotsiaalselt kaasavale, kestlikule ja digitaalsele ühiskonnale ning suurendavad ELi konkurentsivõimet ja strateegilist sõltumatust; on seetõttu seisukohal, et prioriteediks tuleb seada piiriülesed ja mitut riiki hõlmavad projektid; |
| --- | --- |

38.

| 39. | rõhutab vajadust võtta vastu investeerimist soodustav poliitika, vähendada halduskoormust ja tagada võrdsed tingimused eelkõige VKEdele, mis on ELi majanduse ja töökohtade loomise põhialus; on seisukohal, et kõik see hõlbustaks majanduse elavdamist ja looks pikaajalisele majanduskasvule soodsad tingimused; |
| --- | --- |

39.

VI.   
  Demokraatlikum Euroopa poolaasta

| 40. | rõhutab, et oluline on põhjalik arutelu ning liikmesriikide parlamentide ja Euroopa Parlamendi nõuetekohane kaasamine Euroopa poolaasta protsessi; kordab oma nõudmist tugevdada Euroopa Parlamendi demokraatlikku rolli majanduse juhtimise raamistikus ning kutsub nõukogu ja komisjoni üles võtma parlamentide vastu võetud resolutsioone nõuetekohaselt arvesse; kutsub komisjoni üles hoidma nii Euroopa Parlamenti kui ka nõukogu kaasseadusandjatena võrdselt kursis kõigi aspektidega, mis on seotud ELi majanduse juhtimise raamistiku kohaldamisega, sealhulgas ettevalmistusetappidega; |
| --- | --- |

40.

| 41. | nõuab järjekindlat kooskõlastamist sotsiaalpartnerite ja muude asjaomaste sidusrühmadega nii riikide kui ka Euroopa tasandil, et tugevdada demokraatlikku vastutust ja läbipaistvust; |
| --- | --- |

41.

| 42. | toonitab majandus- ja rahanduskomisjoni olulist rolli meetmete võtmisel, mille eesmärk on parandada aruandekohustust Euroopa Parlamendi ees, kuna seni Euroopa poolaasta kohaldamisel saadud kogemused on näidanud, et praegust aruandluskorda võiks parandada, et suurendada selle legitiimsust ja tõhusust; |
| --- | --- |

42.

| 43. | tuletab meelde, et Euroopa poolaasta on ühine tegevus, mis aasta ulatuses koosneb nn riiklikest kui ka Euroopa poolaastatest; kordab, et subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtted on olulised; |
| --- | --- |

43.

o

o o

| 44. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

44.

---

(1)  ELT L 306, 23.11.2011, lk 12.

(2)  ELT L 306, 23.11.2011, lk 41.

(3)  ELT L 306, 23.11.2011, lk 8.

(4)  ELT L 306, 23.11.2011, lk 33.

(5)  ELT L 306, 23.11.2011, lk 25.

(6)  ELT L 306, 23.11.2011, lk 1.

(7)  ELT L 140, 27.5.2013, lk 11.

(8)  ELT L 140, 27.5.2013, lk 1.

(9)  ELT L 433 I, 22.12.2020, lk 28.

(10)  https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/economy-finance/ip144_en_1.pdf

(11)  Komisjoni 3. märtsi 2021. aasta teatis „Üks aasta pärast COVID-19 puhangu algust: eelarvepoliitika meetmed“ (COM(2021)0105).

---

| 24.11.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 474/99 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 474/99

---

P9_TA(2021)0084

Euroopa poolaasta: 2021. aasta kestliku majanduskasvu strateegia tööhõive- ja sotsiaalaspektid

Euroopa Parlamendi 11. märtsi 2021. aasta resolutsioon majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta ning 2021. aasta kestliku majanduskasvu strateegia tööhõive- ja sotsiaalaspektide kohta (2020/2244(INI))

(2021/C 474/10)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni 17. septembri 2020. aasta teatist 2021. aasta kestliku majanduskasvu strateegia kohta (COM(2020)0575), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 17. septembri 2020. aasta teatist 2021. aasta kestliku majanduskasvu strateegia kohta (COM(2020)0575),

| — | võttes arvesse komisjoni 18. novembri 2020. aasta ettepanekut komisjoni ja nõukogu ühise tööhõivearuande kohta (COM(2020)0744), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 18. novembri 2020. aasta ettepanekut komisjoni ja nõukogu ühise tööhõivearuande kohta (COM(2020)0744),

| — | võttes arvesse Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) 1. detsembri 2020. aasta väljaannet „Economic Outlook, Volume 2020 Issue 2“ (OECD majandusperspektiiv, 2020. aasta 2. väljaanne), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) 1. detsembri 2020. aasta väljaannet „Economic Outlook, Volume 2020 Issue 2“ (OECD majandusperspektiiv, 2020. aasta 2. väljaanne),

| — | võttes arvesse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) 2. detsembri 2020. aasta aruannet „Global Wage Report 2020-2021“ palkade ja miinimumpalkade kohta COVID-19 ajal ning ILO ülevaateid COVID-19 ja töömaailma kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) 2. detsembri 2020. aasta aruannet „Global Wage Report 2020-2021“ palkade ja miinimumpalkade kohta COVID-19 ajal ning ILO ülevaateid COVID-19 ja töömaailma kohta,

| — | võttes arvesse oma 19. jaanuari 2017. aasta resolutsiooni Euroopa sotsiaalõiguste samba kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 19. jaanuari 2017. aasta resolutsiooni Euroopa sotsiaalõiguste samba kohta (1),

| — | võttes arvesse komisjoni 14. jaanuari 2020. aasta teatist „Tugev sotsiaalne Euroopa õiglaste üleminekute jaoks“ (COM(2020)0014), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 14. jaanuari 2020. aasta teatist „Tugev sotsiaalne Euroopa õiglaste üleminekute jaoks“ (COM(2020)0014),

| — | võttes arvesse ÜRO kestliku arengu tegevuskava aastani 2030, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO kestliku arengu tegevuskava aastani 2030,

| — | võttes arvesse ÜRO kestliku arengu eesmärke, eriti 1., 3., 4., 5., 8., 10. ja 13. eesmärki, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO kestliku arengu eesmärke, eriti 1., 3., 4., 5., 8., 10. ja 13. eesmärki,

| — | võttes arvesse komisjoni 11. detsembri 2019. aasta teatist „Euroopa roheline kokkulepe“ (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 11. detsembri 2019. aasta teatist „Euroopa roheline kokkulepe“ (COM(2019)0640),

| — | võttes arvesse komisjoni 27. mai 2020. aasta teatist „Euroopa võimalus: parandame vead ja teeme ettevalmistusi järgmise põlvkonna jaoks“ (COM(2020)0456), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 27. mai 2020. aasta teatist „Euroopa võimalus: parandame vead ja teeme ettevalmistusi järgmise põlvkonna jaoks“ (COM(2020)0456),

| — | võttes arvesse taaste- ja vastupidavusrahastut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse taaste- ja vastupidavusrahastut,

| — | võttes arvesse komisjoni 27. mai 2020. aasta teatist „ELi eelarve, mis toetab Euroopa majanduse taastekava“ (COM(2020)0442), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 27. mai 2020. aasta teatist „ELi eelarve, mis toetab Euroopa majanduse taastekava“ (COM(2020)0442),

| — | võttes arvesse oma 16. novembri 2017. aasta resolutsiooni ebavõrdsusevastase võitluse kohta töökohtade loomise ja majanduskasvu hoogustamiseks (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 16. novembri 2017. aasta resolutsiooni ebavõrdsusevastase võitluse kohta töökohtade loomise ja majanduskasvu hoogustamiseks (2),

| — | võttes arvesse komisjoni 27. mai 2020. aasta teatist pealkirjaga „Komisjoni 2020. aasta kohandatud tööprogramm“ (COM(2020)0440), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 27. mai 2020. aasta teatist pealkirjaga „Komisjoni 2020. aasta kohandatud tööprogramm“ (COM(2020)0440),

| — | võttes arvesse komisjoni 28. mai 2020. aasta ettepanekut võtta vastu nõukogu määrus, millega luuakse Euroopa Liidu taasterahastu, et toetada majanduse taastumist pärast COVID-19 pandeemiat (COM(2020)0441), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 28. mai 2020. aasta ettepanekut võtta vastu nõukogu määrus, millega luuakse Euroopa Liidu taasterahastu, et toetada majanduse taastumist pärast COVID-19 pandeemiat (COM(2020)0441),

| — | võttes arvesse komisjoni 1. juuli 2020. aasta teatist jätkusuutlikku konkurentsivõimet, sotsiaalset õiglust ja vastupanuvõimet toetava Euroopa oskuste tegevuskava kohta (COM(2020)0274), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 1. juuli 2020. aasta teatist jätkusuutlikku konkurentsivõimet, sotsiaalset õiglust ja vastupanuvõimet toetava Euroopa oskuste tegevuskava kohta (COM(2020)0274),

| — | võttes arvesse komisjoni 19. veebruari 2020. aasta teatist „Euroopa digituleviku kujundamine“ (COM(2020)0067), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 19. veebruari 2020. aasta teatist „Euroopa digituleviku kujundamine“ (COM(2020)0067),

| — | võttes arvesse komisjoni talituste 1. juuli 2020. aasta töödokumenti, mis on lisatud nõukogu soovituse ettepanekule töösilla kohta, millega tugevdatakse noortegarantiid (SWD(2020)0124), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni talituste 1. juuli 2020. aasta töödokumenti, mis on lisatud nõukogu soovituse ettepanekule töösilla kohta, millega tugevdatakse noortegarantiid (SWD(2020)0124),

| — | võttes arvesse oma 10. juuli 2020. aasta seisukohta ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 10. juuli 2020. aasta seisukohta ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta (3),

| — | võttes arvesse oma 8. juuli 2020. aasta seisukohta ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) nr 1303/2013 seoses noorte tööhõive algatuse jaoks ette nähtud sihtotstarbelise eraldise vahenditega (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 8. juuli 2020. aasta seisukohta ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) nr 1303/2013 seoses noorte tööhõive algatuse jaoks ette nähtud sihtotstarbelise eraldise vahenditega (4),

| — | võttes arvesse Euroopa 2020. aasta kevade majandusprognoosi, mille komisjon avaldas 6. mail 2020. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa 2020. aasta kevade majandusprognoosi, mille komisjon avaldas 6. mail 2020. aastal,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 18. septembri 2020. aasta arvamust teemal „Inimväärne miinimumpalk kogu Euroopas“ (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 18. septembri 2020. aasta arvamust teemal „Inimväärne miinimumpalk kogu Euroopas“ (5),

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 16. juuli 2020. aasta arvamust teemal „Euroopa taastekava ja mitmeaastane finantsraamistik 2021–2027“ (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 16. juuli 2020. aasta arvamust teemal „Euroopa taastekava ja mitmeaastane finantsraamistik 2021–2027“ (6),

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 11. detsembri 2019. aasta arvamust teemal „Ühtsed töötuskindlustuse miinimumstandardid ELi liikmesriikides: konkreetne samm Euroopa sotsiaalõiguste samba tõhusaks rakendamiseks“ (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 11. detsembri 2019. aasta arvamust teemal „Ühtsed töötuskindlustuse miinimumstandardid ELi liikmesriikides: konkreetne samm Euroopa sotsiaalõiguste samba tõhusaks rakendamiseks“ (7),

| — | võttes arvesse Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi (Eurofound) 24. juuni 2020. aasta uuringut „COVID-19: Policy responses across Europe“ (COVID-19: Euroopa poliitilised vastumeetmed), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi (Eurofound) 24. juuni 2020. aasta uuringut „COVID-19: Policy responses across Europe“ (COVID-19: Euroopa poliitilised vastumeetmed),

| — | võttes arvesse komisjoni presidendi Ursula von der Leyeni poolt 9. oktoobril 2019. aastal esitletud poliitilisi suuniseid järgmisele Euroopa Komisjonile (2019–2024) pealkirjaga „Liit, mis seab kõrgemad sihid“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni presidendi Ursula von der Leyeni poolt 9. oktoobril 2019. aastal esitletud poliitilisi suuniseid järgmisele Euroopa Komisjonile (2019–2024) pealkirjaga „Liit, mis seab kõrgemad sihid“,

| — | võttes arvesse 17. novembril 2017. aastal nõukogu, komisjoni ja Euroopa Parlamendi poolt välja kuulutatud Euroopa sotsiaalõiguste sammast, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 17. novembril 2017. aastal nõukogu, komisjoni ja Euroopa Parlamendi poolt välja kuulutatud Euroopa sotsiaalõiguste sammast,

| — | võttes arvesse komisjoni 10. märtsi 2020. aasta teatist „Euroopa uus tööstusstrateegia“ (COM(2020)0102), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 10. märtsi 2020. aasta teatist „Euroopa uus tööstusstrateegia“ (COM(2020)0102),

| — | võttes arvesse OECD 15. juuni 2018. aasta uuringut „A Broken Social Elevator? How to Promote Social Mobility“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse OECD 15. juuni 2018. aasta uuringut „A Broken Social Elevator? How to Promote Social Mobility“,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2019. aasta direktiivi (EL) 2019/1158, milles käsitletakse lapsevanemate ja hooldajate töö- ja eraelu tasakaalustamist ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 2010/18/EL (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2019. aasta direktiivi (EL) 2019/1158, milles käsitletakse lapsevanemate ja hooldajate töö- ja eraelu tasakaalustamist ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 2010/18/EL (8),

| — | võttes arvesse oma 26. mai 2016. aasta resolutsiooni vaesuse sooliste aspektide kohta (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 26. mai 2016. aasta resolutsiooni vaesuse sooliste aspektide kohta (9),

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 19. septembri 2018. aasta arvamust teemal „Sooline digilõhe“ (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 19. septembri 2018. aasta arvamust teemal „Sooline digilõhe“ (10),

| — | võttes arvesse Eurofoundi kuuendat Euroopa töötingimuste uuringut ja ülevaatearuannet (2017. aasta ajakohastatud versioon), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Eurofoundi kuuendat Euroopa töötingimuste uuringut ja ülevaatearuannet (2017. aasta ajakohastatud versioon),

| — | võttes arvesse komisjoni ja Eurofoundi ühisaruannet „How computerisation is transforming jobs: evidence from Eurofound’s European Working Conditions Survey“ (Kuidas arvutistamine muudab töökohti: Eurofoundi kuuenda Euroopa töötingimuste uuringu tulemused), mis avaldati 2019. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ja Eurofoundi ühisaruannet „How computerisation is transforming jobs: evidence from Eurofound’s European Working Conditions Survey“ (Kuidas arvutistamine muudab töökohti: Eurofoundi kuuenda Euroopa töötingimuste uuringu tulemused), mis avaldati 2019. aastal,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi uuringuteenistuse teaduslike ja tehnoloogiliste valikute hindamise üksuse (STOA) 31. märtsi 2020. aasta uuringut „Rethinking education in the digital age“ (Hariduse ümberkujundamine digiajastul), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi uuringuteenistuse teaduslike ja tehnoloogiliste valikute hindamise üksuse (STOA) 31. märtsi 2020. aasta uuringut „Rethinking education in the digital age“ (Hariduse ümberkujundamine digiajastul),

| — | võttes arvesse oma 15. novembri 2018. aasta resolutsiooni hooldusteenuste kohta ELis soolise võrdõiguslikkuse parandamiseks (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. novembri 2018. aasta resolutsiooni hooldusteenuste kohta ELis soolise võrdõiguslikkuse parandamiseks (11),

| — | võttes arvesse komisjoni 2. juuni 2016. aasta teatist Euroopa jagamismajanduse tegevuskava kohta (COM(2016)0356), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 2. juuni 2016. aasta teatist Euroopa jagamismajanduse tegevuskava kohta (COM(2016)0356),

| — | võttes arvesse oma 11. septembri 2018. aasta resolutsiooni võimaluste kohta töötajatele kvaliteetsete töökohtade leidmiseks vigastuse või haiguse järel (12), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 11. septembri 2018. aasta resolutsiooni võimaluste kohta töötajatele kvaliteetsete töökohtade leidmiseks vigastuse või haiguse järel (12),

| — | võttes arvesse liikmesriikide parlamentide esindajatega peetud arutelu 2021. aasta Euroopa poolaasta prioriteetide üle, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse liikmesriikide parlamentide esindajatega peetud arutelu 2021. aasta Euroopa poolaasta prioriteetide üle,

| — | võttes arvesse oma 17. detsembri 2020. aasta resolutsiooni tugeva sotsiaalse Euroopa kohta õiglaste üleminekute jaoks (13), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 17. detsembri 2020. aasta resolutsiooni tugeva sotsiaalse Euroopa kohta õiglaste üleminekute jaoks (13),

| — | võttes arvesse Euroopa Komisjoni ja OECD 19. novembri 2020. aasta ühist aruannet „Health at a Glance: Europe 2020 – State of Health in the EU cycle“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ja OECD 19. novembri 2020. aasta ühist aruannet „Health at a Glance: Europe 2020 – State of Health in the EU cycle“,

| — | võttes arvesse komisjoni talituste 20. veebruari 2013. aasta töödokumenti „Investeerimine tervisesse“ (SWD(2013)0043), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni talituste 20. veebruari 2013. aasta töödokumenti „Investeerimine tervisesse“ (SWD(2013)0043),

| — | võttes arvesse komisjoni 4. aprilli 2014. aasta teatist tulemuslike, kättesaadavate ja paindlike tervishoiusüsteemide kohta (COM(2014)0215), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 4. aprilli 2014. aasta teatist tulemuslike, kättesaadavate ja paindlike tervishoiusüsteemide kohta (COM(2014)0215),

| — | võttes arvesse Euroopa Komisjoni tervishoiuinvesteeringute tõhustamise eksperdirühma 25. novembri 2020. aasta arvamust vastupidava tervishoiu ja sotsiaalhoolekande korraldamise kohta pärast COVID-19 pandeemiat, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Komisjoni tervishoiuinvesteeringute tõhustamise eksperdirühma 25. novembri 2020. aasta arvamust vastupidava tervishoiu ja sotsiaalhoolekande korraldamise kohta pärast COVID-19 pandeemiat,

| — | võttes arvesse nõukogu 17. oktoobri 2019. aasta järeldusi heaolumajanduse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 17. oktoobri 2019. aasta järeldusi heaolumajanduse kohta,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 54, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 54,

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni ning kultuuri- ja hariduskomisjoni arvamusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni ning kultuuri- ja hariduskomisjoni arvamusi,

| — | võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni raportit (A9-0026/2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni raportit (A9-0026/2021),

| A. | arvestades, et Eurostati esialgse 2020. aasta majanduskasvu hinnangu (14) kohaselt vähenes SKP 2020. aastal euroalal 6,8 % ja ELis 6,4 %; arvestades, et komisjoni 2020. aasta talveprognoosi kohaselt peaks ELi SKP vähenema 2021. aastal ligikaudu 1,4 % ning euroala SKP kasvama 2021. aastal 1,2 %, ning Euroopa majandustulemused jõuavad 2022. aastal hädavaevu pandeemiaeelse tasemeni; arvestades, et 2022. aastaks prognoositakse tagasihoidlikku eratarbimise kasvu, peamiselt tulenevalt püsivast ebakindlusest seoses töö ja sissetulekuga, ning tõenäoliselt suureneb ettevaatussäästude kogumine; arvestades, et teisest küljest peaks kapitalikuludega seoses tulema leevendus tänu väga soodsale rahapoliitikale, suurenenud avaliku sektori investeeringutele ja ettevõttetele suunatud valitsuse toetuskavadele; arvestades, et iga-aastases kestlikus majanduskasvu strateegias ei võetud arvesse COVID-19 pandeemia kolmanda laine või järgmiste lainete stsenaariumi, mis võib praegust majandus- ja sotsiaalkriisi veelgi süvendada; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Eurostati esialgse 2020. aasta majanduskasvu hinnangu (14) kohaselt vähenes SKP 2020. aastal euroalal 6,8 % ja ELis 6,4 %; arvestades, et komisjoni 2020. aasta talveprognoosi kohaselt peaks ELi SKP vähenema 2021. aastal ligikaudu 1,4 % ning euroala SKP kasvama 2021. aastal 1,2 %, ning Euroopa majandustulemused jõuavad 2022. aastal hädavaevu pandeemiaeelse tasemeni; arvestades, et 2022. aastaks prognoositakse tagasihoidlikku eratarbimise kasvu, peamiselt tulenevalt püsivast ebakindlusest seoses töö ja sissetulekuga, ning tõenäoliselt suureneb ettevaatussäästude kogumine; arvestades, et teisest küljest peaks kapitalikuludega seoses tulema leevendus tänu väga soodsale rahapoliitikale, suurenenud avaliku sektori investeeringutele ja ettevõttetele suunatud valitsuse toetuskavadele; arvestades, et iga-aastases kestlikus majanduskasvu strateegias ei võetud arvesse COVID-19 pandeemia kolmanda laine või järgmiste lainete stsenaariumi, mis võib praegust majandus- ja sotsiaalkriisi veelgi süvendada;

| B. | arvestades, et mõnedes liikmesriikides ei ole mitmeaastase finantsraamistiku (2014–2020) kohaseid ELi vahendeid ja programme veel täielikult rakendatud; arvestades, et ELi taasterahastu „NextGenerationEU“ ning eelkõige taaste- ja vastupidavusrahastu rahastamine saab võimalikuks alles pärast seda, kui liikmesriigid on ratifitseerinud nõukogu otsuse (EL, Euratom) 2020/2053 (15); |
| --- | --- |

B.

arvestades, et mõnedes liikmesriikides ei ole mitmeaastase finantsraamistiku (2014–2020) kohaseid ELi vahendeid ja programme veel täielikult rakendatud; arvestades, et ELi taasterahastu „NextGenerationEU“ ning eelkõige taaste- ja vastupidavusrahastu rahastamine saab võimalikuks alles pärast seda, kui liikmesriigid on ratifitseerinud nõukogu otsuse (EL, Euratom) 2020/2053 (15);

| C. | arvestades, et ELi institutsioonid on mitu korda tunnistanud vajadust võtta meetmeid tervisealase ebavõrdsusega tegelemiseks ja selle vastu võitlemiseks ning inimeste tervise kaitsmiseks praeguse majanduslanguse ajal (16); |
| --- | --- |

C.

arvestades, et ELi institutsioonid on mitu korda tunnistanud vajadust võtta meetmeid tervisealase ebavõrdsusega tegelemiseks ja selle vastu võitlemiseks ning inimeste tervise kaitsmiseks praeguse majanduslanguse ajal (16);

| D. | arvestades, et COVID-19 puhang on muutnud EL 27 tööhõive määra viimase kuue aasta positiivse suundumuse vastupidiseks, mille tulemusel vähenes töötavate inimeste arv 2020. aasta teises kvartalis ligikaudu 6,1 miljoni võrra ning 2020. aastaks prognoositi vähenemist 4,5 % võrra (17); arvestades, et Eurostati andmetel elas ELis 2019. aastal enne pandeemiast tingitud kriisi 8,5 % alla 60-aastasest elanikkonnast leibkondades, kus täiskasvanud töötasid eelmisel aastal vähem kui 20 % maksimaalsest nädalasest töötundide arvust ja olid palgavaesusest tingitud murettekitavas olukorras (18); arvestades, et ebakindlad töösuhted on endiselt suur probleem, mis avaldab tööturule negatiivset mõju; arvestades, et töötajad, kelle töökoht säilis, on pidanud kannatama töötundide arvu märkimisväärse vähenemise ja sellest tulenevalt sissetuleku kaotuse all, ning arvestades, et sellel arengul on kõige suurem mõju haavatavatesse rühmadesse kuuluvatele töötajatele; arvestades, et eriti murettekitav on asjaolu, et Eurofoundi peatselt avaldatavast uuringust ilmneb, et töötajate arvu vähenemine 27 ELi liikmesriigis pandeemia esimese laine ajal seondub pigem tegevusetuks kui töötuks jäämisega ja selle tagajärjel nõrgeneb seotus tööturuga (19); |
| --- | --- |

D.

arvestades, et COVID-19 puhang on muutnud EL 27 tööhõive määra viimase kuue aasta positiivse suundumuse vastupidiseks, mille tulemusel vähenes töötavate inimeste arv 2020. aasta teises kvartalis ligikaudu 6,1 miljoni võrra ning 2020. aastaks prognoositi vähenemist 4,5 % võrra (17); arvestades, et Eurostati andmetel elas ELis 2019. aastal enne pandeemiast tingitud kriisi 8,5 % alla 60-aastasest elanikkonnast leibkondades, kus täiskasvanud töötasid eelmisel aastal vähem kui 20 % maksimaalsest nädalasest töötundide arvust ja olid palgavaesusest tingitud murettekitavas olukorras (18); arvestades, et ebakindlad töösuhted on endiselt suur probleem, mis avaldab tööturule negatiivset mõju; arvestades, et töötajad, kelle töökoht säilis, on pidanud kannatama töötundide arvu märkimisväärse vähenemise ja sellest tulenevalt sissetuleku kaotuse all, ning arvestades, et sellel arengul on kõige suurem mõju haavatavatesse rühmadesse kuuluvatele töötajatele; arvestades, et eriti murettekitav on asjaolu, et Eurofoundi peatselt avaldatavast uuringust ilmneb, et töötajate arvu vähenemine 27 ELi liikmesriigis pandeemia esimese laine ajal seondub pigem tegevusetuks kui töötuks jäämisega ja selle tagajärjel nõrgeneb seotus tööturuga (19);

| E. | arvestades, et keskmine töötundide arv peaks suurenema kiiremini kui töötajate arv, ning kui lühendatud tööaja kavad lõpetatakse, võib tööhõive veelgi väheneda; arvestades, et töötajate ümberpaigutamine on tavaliselt pikavõitu protsess ja seetõttu peaks tööhõive 2021. aastal eeldatavasti veidi vähenema; arvestades, et hoolimata järgmisel aastal oodatavast majanduse elavnemisest peaks ELi töötuse määr tõusma veelgi tänavuselt 7,7 %-lt 8,6 %-le 2021. aastal ning l2022. aastal eeldatavasti langema 8,0 %-ni, kusjuures liikmesriikidevahelised erinevused püsivad (20); |
| --- | --- |

E.

arvestades, et keskmine töötundide arv peaks suurenema kiiremini kui töötajate arv, ning kui lühendatud tööaja kavad lõpetatakse, võib tööhõive veelgi väheneda; arvestades, et töötajate ümberpaigutamine on tavaliselt pikavõitu protsess ja seetõttu peaks tööhõive 2021. aastal eeldatavasti veidi vähenema; arvestades, et hoolimata järgmisel aastal oodatavast majanduse elavnemisest peaks ELi töötuse määr tõusma veelgi tänavuselt 7,7 %-lt 8,6 %-le 2021. aastal ning l2022. aastal eeldatavasti langema 8,0 %-ni, kusjuures liikmesriikidevahelised erinevused püsivad (20);

| F. | arvestades, et teretulnud peaks olema investeeringud, mis võivad suurendada kogutootlikkust, arvestades seniseid vastakaid tulemusi, sealhulgas pandeemiaeelse majanduse aeglast elavnemist ning ebakindlate töösuhete sagenemist; arvestades, et käimasoleval kaksiküleminekul (roheüleminek ja digiüleminek) on oluline, kuid erinev mõju tööhõivele sektorite, piirkondade ning töötajate kategooriate lõikes; arvestades, et see loob uusi võimalusi, kuid toob paljudes piirkondades ja tööstussektorites kaasa ka suuri sotsiaal-majanduslikke probleeme; arvestades, et EL vajab ühist strateegiat, mis toetaks asjaomaseid töötajaid ja ettevõtteid ning tagaks, et kedagi ei jäeta kõrvale; arvestades, et COVID-19 kriis on neid mõjusid kiirendanud, eelkõige tööturgude suundumuste valdkonnas, ning see peaks tõenäoliselt mõjutama ka hariduse, oskuste ja täienduskoolituse nõudlust; arvestades, et COVID-19 pandeemia põhjustas olulisi muudatusi tööturu tavades ja rohkem kui kolmandik ELi töötajatest hakkas kodus töötama (21); arvestades, et tööst lahtiühendamine peaks olema oluline põhimõte, mis võimaldab töötajatel hoiduda väljaspool tööaega tööga seotud ülesannete täitmisest ja elektroonilisest sidest, ilma et see tooks kaasa mingeid tagajärgi, ning aitab kaasa sobiva töö- ja eraelu tasakaalu saavutamisele; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et teretulnud peaks olema investeeringud, mis võivad suurendada kogutootlikkust, arvestades seniseid vastakaid tulemusi, sealhulgas pandeemiaeelse majanduse aeglast elavnemist ning ebakindlate töösuhete sagenemist; arvestades, et käimasoleval kaksiküleminekul (roheüleminek ja digiüleminek) on oluline, kuid erinev mõju tööhõivele sektorite, piirkondade ning töötajate kategooriate lõikes; arvestades, et see loob uusi võimalusi, kuid toob paljudes piirkondades ja tööstussektorites kaasa ka suuri sotsiaal-majanduslikke probleeme; arvestades, et EL vajab ühist strateegiat, mis toetaks asjaomaseid töötajaid ja ettevõtteid ning tagaks, et kedagi ei jäeta kõrvale; arvestades, et COVID-19 kriis on neid mõjusid kiirendanud, eelkõige tööturgude suundumuste valdkonnas, ning see peaks tõenäoliselt mõjutama ka hariduse, oskuste ja täienduskoolituse nõudlust; arvestades, et COVID-19 pandeemia põhjustas olulisi muudatusi tööturu tavades ja rohkem kui kolmandik ELi töötajatest hakkas kodus töötama (21); arvestades, et tööst lahtiühendamine peaks olema oluline põhimõte, mis võimaldab töötajatel hoiduda väljaspool tööaega tööga seotud ülesannete täitmisest ja elektroonilisest sidest, ilma et see tooks kaasa mingeid tagajärgi, ning aitab kaasa sobiva töö- ja eraelu tasakaalu saavutamisele;

| G. | arvestades, et enne COVID-19 pandeemiat hinnati Euroopa poolaasta iga-aastastes ülevaadetes majandussuundumusi üldiselt positiivseks, kuigi liikmesriikide vahel olid erinevused; arvestades, et tõendid näitavad püsivat ja kasvavat ebavõrdsust inimeste vahel, ning ebavõrdsust riikides ja piirkondades ja nende vahel; arvestades, et see toob kaasa mitmekordsed lahknevused, mis tuleb lahendada valdkondadeülese lähenemisviisi abil, et tagada kõikidele rühmadele võrdsed võimalused ja inimväärne elu; arvestades, et mõnedele piirkondadele, kus on rohkem tööstuse CO2 heite vähendamisega seotud probleeme, on suunatud õiglase ülemineku fondid, seevastu teised piirkonnad, mis sõltuvad ülemäära turismist ja sellega seotud teenustest, ei kuulu spetsiaalsete üleminekufondide alla, kuigi mõned neist on suurima töötuse määraga piirkonnad; arvestades, et töötajatele ja ettevõtetele antav COVID-19ga seotud abi on liikmesriigiti väga erinev; arvestades, et ülemaailmsed probleemid ja ülesanded, nagu digiüleminek ja kliimamuutustevastane võitlus, püsivad hoolimata COVID-19 kriisist ja nõuavad õiglast üleminekut, et kedagi ei jäetaks kõrvale; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et enne COVID-19 pandeemiat hinnati Euroopa poolaasta iga-aastastes ülevaadetes majandussuundumusi üldiselt positiivseks, kuigi liikmesriikide vahel olid erinevused; arvestades, et tõendid näitavad püsivat ja kasvavat ebavõrdsust inimeste vahel, ning ebavõrdsust riikides ja piirkondades ja nende vahel; arvestades, et see toob kaasa mitmekordsed lahknevused, mis tuleb lahendada valdkondadeülese lähenemisviisi abil, et tagada kõikidele rühmadele võrdsed võimalused ja inimväärne elu; arvestades, et mõnedele piirkondadele, kus on rohkem tööstuse CO2 heite vähendamisega seotud probleeme, on suunatud õiglase ülemineku fondid, seevastu teised piirkonnad, mis sõltuvad ülemäära turismist ja sellega seotud teenustest, ei kuulu spetsiaalsete üleminekufondide alla, kuigi mõned neist on suurima töötuse määraga piirkonnad; arvestades, et töötajatele ja ettevõtetele antav COVID-19ga seotud abi on liikmesriigiti väga erinev; arvestades, et ülemaailmsed probleemid ja ülesanded, nagu digiüleminek ja kliimamuutustevastane võitlus, püsivad hoolimata COVID-19 kriisist ja nõuavad õiglast üleminekut, et kedagi ei jäetaks kõrvale;

| H. | arvestades, et COVID-19 kriis tõi kaasa palkade ebavõrdsuse suurenemise kogu maailmas, mida riiklikud toetused ja miinimumpalga poliitika vaid osaliselt korvasid ning mille tagajärjel tekkisid rasked ebakindluse ja kaitsetuse olukorrad; arvestades, et kriisi sotsiaal-majanduslikud tagajärjed ja sellest tulenev ebavõrdsuse suurenemine mõjutavad kõige rohkem madalamapalgalisi töötajaid, kes on ebaproportsionaalselt suurel hulgal naised ja noored, samas kui nende töö- ja eraelu tasakaalu stabiilsus on juba niigi ohus; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et COVID-19 kriis tõi kaasa palkade ebavõrdsuse suurenemise kogu maailmas, mida riiklikud toetused ja miinimumpalga poliitika vaid osaliselt korvasid ning mille tagajärjel tekkisid rasked ebakindluse ja kaitsetuse olukorrad; arvestades, et kriisi sotsiaal-majanduslikud tagajärjed ja sellest tulenev ebavõrdsuse suurenemine mõjutavad kõige rohkem madalamapalgalisi töötajaid, kes on ebaproportsionaalselt suurel hulgal naised ja noored, samas kui nende töö- ja eraelu tasakaalu stabiilsus on juba niigi ohus;

| I. | arvestades, et sotsiaalkaitsesüsteemid on liikmesriigiti erinevad ning tõsise surve all, et leevendada kriisi sotsiaalseid tagajärgi ning tagada kõigile inimväärsed elamistingimused ja juurdepääs sellistele olulistele teenustele nagu tervishoid, haridus ja eluase; arvestades, et eluaseme- ja lapsehoiukulud võivad sundida leibkondi vaesusse; seda on oluline arvestada palgavaesuse mõõtmisel ja eluasemekulude sotsiaalaruandluse standardnäitajatesse integreerimisel; arvestades, et 2018. aastal elas 9,6 % ELi 27 liikmesriigi elanikkonnast leibkondades, kes kulutasid 40 % või rohkem oma ekvivalentnetosissetulekust eluasemele, kuigi liikmesriikide vahel registreeriti olulisi erinevusi; arvestades, et palgavaesus on ELis kasvanud alates 2008. aasta majandus- ja finantskriisist ning hinnangute kohaselt puutub 10 % ELi töötajatest kokku vaesusriskiga (22); |
| --- | --- |

I.

arvestades, et sotsiaalkaitsesüsteemid on liikmesriigiti erinevad ning tõsise surve all, et leevendada kriisi sotsiaalseid tagajärgi ning tagada kõigile inimväärsed elamistingimused ja juurdepääs sellistele olulistele teenustele nagu tervishoid, haridus ja eluase; arvestades, et eluaseme- ja lapsehoiukulud võivad sundida leibkondi vaesusse; seda on oluline arvestada palgavaesuse mõõtmisel ja eluasemekulude sotsiaalaruandluse standardnäitajatesse integreerimisel; arvestades, et 2018. aastal elas 9,6 % ELi 27 liikmesriigi elanikkonnast leibkondades, kes kulutasid 40 % või rohkem oma ekvivalentnetosissetulekust eluasemele, kuigi liikmesriikide vahel registreeriti olulisi erinevusi; arvestades, et palgavaesus on ELis kasvanud alates 2008. aasta majandus- ja finantskriisist ning hinnangute kohaselt puutub 10 % ELi töötajatest kokku vaesusriskiga (22);

| J. | arvestades, et noorte töötuse määr on COVID-19 kriisi tõttu suurenenud, jõudis 2020. aasta septembris 17,1 %ni ning prognoositakse selle jätkuvat tõusu; arvestades, et 11,6 % noortest vanuses 15–24 ei tööta ega õpi (NEET-noored)15; arvestades, et COVID-19 kriis mõjutas ebasoodsas olukorras olevate sotsiaalsete rühmade, näiteks üksikvanemaga ja madala sissetulekuga leibkondade ning suurte perede juurdepääsu haridusele, ning nad on pidanud vaeva nägema selle nimel, et võimaldada oma lastele digiõppeks vajalikke vahendeid või saada nendele ligipääs; arvestades, et põlvkondadevahelise ebavõrdsuse suurenemine mõjutab nii meie heaolusüsteemi kestlikkust kui ka demokraatia head toimimist; arvestades, et majanduslangusel on pikaajaline negatiivne mõju noorte tööhõivele ning noored võivad leida end silmitsi seismas vähemate ja/või halvema kvaliteediga võimaluste ja halbade töötingimustega; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et noorte töötuse määr on COVID-19 kriisi tõttu suurenenud, jõudis 2020. aasta septembris 17,1 %ni ning prognoositakse selle jätkuvat tõusu; arvestades, et 11,6 % noortest vanuses 15–24 ei tööta ega õpi (NEET-noored)15; arvestades, et COVID-19 kriis mõjutas ebasoodsas olukorras olevate sotsiaalsete rühmade, näiteks üksikvanemaga ja madala sissetulekuga leibkondade ning suurte perede juurdepääsu haridusele, ning nad on pidanud vaeva nägema selle nimel, et võimaldada oma lastele digiõppeks vajalikke vahendeid või saada nendele ligipääs; arvestades, et põlvkondadevahelise ebavõrdsuse suurenemine mõjutab nii meie heaolusüsteemi kestlikkust kui ka demokraatia head toimimist; arvestades, et majanduslangusel on pikaajaline negatiivne mõju noorte tööhõivele ning noored võivad leida end silmitsi seismas vähemate ja/või halvema kvaliteediga võimaluste ja halbade töötingimustega;

| K. | arvestades, et naised on tööturu muutuste suhtes eriti haavatavad, mis on tingitud sotsiaalsetest hooldekohustustest, tasustamata majapidamistöö ja hoolduse ebaühtlasest jaotusest, ametialasest segregatsioonist ja ebakindlamatest töösuhetest; arvestades, et valdkondadevaheline hindamine näitab, et suurema tõenäosusega on halvemas olukorras haavatavatesse rühmadesse kuuluvad naised, nagu lastega noored naised ja eelkõige üksikemad, roma naised, puuetega naised või sisserändajatest naised (23); |
| --- | --- |

K.

arvestades, et naised on tööturu muutuste suhtes eriti haavatavad, mis on tingitud sotsiaalsetest hooldekohustustest, tasustamata majapidamistöö ja hoolduse ebaühtlasest jaotusest, ametialasest segregatsioonist ja ebakindlamatest töösuhetest; arvestades, et valdkondadevaheline hindamine näitab, et suurema tõenäosusega on halvemas olukorras haavatavatesse rühmadesse kuuluvad naised, nagu lastega noored naised ja eelkõige üksikemad, roma naised, puuetega naised või sisserändajatest naised (23);

| L. | arvestades, et sooline tööhõivelõhe (11,4 %), sooline palgalõhe (14 %) ja sooline pensionilõhe (30 %) on endiselt lubamatult suured; arvestades, et soolise tööhõivelõhe kaotamine on sotsiaalne ja majanduslik kohustus, sest see mõjutab naiste elu, sealhulgas nende majanduslikku kindlustatust ja elukvaliteeti, ning sellel on püsivad majanduslikud kulud, mis moodustasid 2018. aastal umbes 320 miljardit eurot (2,4 % ELi SKPst) (24); arvestades, et naiste töövõimaluste parandamine, võrdse tasu tagamine, töö- ja eraelu tasakaalu soodustamine ning laste kasvatamise perioodide piisav arvestamine vanaduspensioniskeemides, sealhulgas meeste puhul, on väga olulised ELi kestliku sotsiaalse ja majanduskasvu ning arengu ja eelarve pikaajalise jätkusuutlikkuse seisukohast; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et sooline tööhõivelõhe (11,4 %), sooline palgalõhe (14 %) ja sooline pensionilõhe (30 %) on endiselt lubamatult suured; arvestades, et soolise tööhõivelõhe kaotamine on sotsiaalne ja majanduslik kohustus, sest see mõjutab naiste elu, sealhulgas nende majanduslikku kindlustatust ja elukvaliteeti, ning sellel on püsivad majanduslikud kulud, mis moodustasid 2018. aastal umbes 320 miljardit eurot (2,4 % ELi SKPst) (24); arvestades, et naiste töövõimaluste parandamine, võrdse tasu tagamine, töö- ja eraelu tasakaalu soodustamine ning laste kasvatamise perioodide piisav arvestamine vanaduspensioniskeemides, sealhulgas meeste puhul, on väga olulised ELi kestliku sotsiaalse ja majanduskasvu ning arengu ja eelarve pikaajalise jätkusuutlikkuse seisukohast;

| M. | arvestades, et inimestele, kes on tõrjutud või kannatavad sotsiaalse tõrjutuse ja vaesuse all, põhjustab COVID-19 pandeemia erilisi probleeme, ning arvestades, et neid inimesi on pandeemiast tingitud tööturu muutused mõjutanud ebaproportsionaalselt; arvestades, et ELi roma elanikkonna sotsiaal-majanduslikud näitajad on endiselt halvimad – üle 80 % on vaesed ja sotsiaalselt tõrjutud, vaid 43 % teeb palgatööd ja ka NEET-noorte määr on ebaproportsionaalselt kõrge; arvestades, et romadele on COVID-19 kriis eriti raskelt mõjunud, iseäranis hariduse ja koolituse kättesaadavuse osas; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et inimestele, kes on tõrjutud või kannatavad sotsiaalse tõrjutuse ja vaesuse all, põhjustab COVID-19 pandeemia erilisi probleeme, ning arvestades, et neid inimesi on pandeemiast tingitud tööturu muutused mõjutanud ebaproportsionaalselt; arvestades, et ELi roma elanikkonna sotsiaal-majanduslikud näitajad on endiselt halvimad – üle 80 % on vaesed ja sotsiaalselt tõrjutud, vaid 43 % teeb palgatööd ja ka NEET-noorte määr on ebaproportsionaalselt kõrge; arvestades, et romadele on COVID-19 kriis eriti raskelt mõjunud, iseäranis hariduse ja koolituse kättesaadavuse osas;

| N. | arvestades, et puuetega inimeste juurdepääs teenustele on pandeemia tõttu veelgi piiratum; arvestades, et digilõhe (sealhulgas digitaalne vaesus, vähene digikirjaoskus ja universaaldisainiga seotud raskused) suurendab takistusi puuetega inimeste sotsiaalsete õiguste kasutamisel; arvestades, et Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti kogutud tõendid näitasid, et puuetega laste juurdepääs haridusele on oluliselt takistatud (25); |
| --- | --- |

N.

arvestades, et puuetega inimeste juurdepääs teenustele on pandeemia tõttu veelgi piiratum; arvestades, et digilõhe (sealhulgas digitaalne vaesus, vähene digikirjaoskus ja universaaldisainiga seotud raskused) suurendab takistusi puuetega inimeste sotsiaalsete õiguste kasutamisel; arvestades, et Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti kogutud tõendid näitasid, et puuetega laste juurdepääs haridusele on oluliselt takistatud (25);

| O. | arvestades, et ajutiste töötajate töötus on COVID-19 pandeemia ajal suurenenud; arvestades, et ELis on igal viiendal töötajal halva kvaliteediga töökoht; arvestades, et järgmisel kümnel aastal oodatakse edasist töökohtade polariseerumist ja rohkem mittestandardseid tööhõive vorme ning tekib rohkem töökohti oskuste spektri kõrgemas ja madalamas otsas (26); arvestades, et tehnoloogilised muutused ja tehisintellekti kasutamine võivad tööturgu märkimisväärselt muuta; arvestades, et selle tagajärjel võivad sissetulekud muutuda veelgi ebavõrdsemaks; arvestades, et tööjõunõudlus on pidevalt olnud kõige väiksem palgaskaala keskosas, eriti märgatavalt majanduslanguse ja töökohtade vähenemise perioodil aastatel 2008–2013 (27); arvestades, et tõenäoliselt aitab pandeemia sellele suundumusele veelgi kaasa; arvestades, et madalat kvalifikatsiooni nõudvaid töökohti on ühiskonnas alati vaja ning nendega peavad kaasnema inimväärne palk ja inimväärsed tingimused; arvestades, et tööturg seisab silmitsi kiire üleminekuga rohelisemale ja digitaalsemale keskkonnale, kus tekivad töökohad, mis nõuavad ajakohastatud pädevusi, ning arvestades, et tungivalt on vaja keskenduda igas vanuses töötajate koolituse, ümberõppe ja täienduskoolituse strateegiale; arvestades, et sellega samal ajal tuleb parandada kõigi töötingimusi ja luua kõigile uusi kvaliteetseid töökohti; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et ajutiste töötajate töötus on COVID-19 pandeemia ajal suurenenud; arvestades, et ELis on igal viiendal töötajal halva kvaliteediga töökoht; arvestades, et järgmisel kümnel aastal oodatakse edasist töökohtade polariseerumist ja rohkem mittestandardseid tööhõive vorme ning tekib rohkem töökohti oskuste spektri kõrgemas ja madalamas otsas (26); arvestades, et tehnoloogilised muutused ja tehisintellekti kasutamine võivad tööturgu märkimisväärselt muuta; arvestades, et selle tagajärjel võivad sissetulekud muutuda veelgi ebavõrdsemaks; arvestades, et tööjõunõudlus on pidevalt olnud kõige väiksem palgaskaala keskosas, eriti märgatavalt majanduslanguse ja töökohtade vähenemise perioodil aastatel 2008–2013 (27); arvestades, et tõenäoliselt aitab pandeemia sellele suundumusele veelgi kaasa; arvestades, et madalat kvalifikatsiooni nõudvaid töökohti on ühiskonnas alati vaja ning nendega peavad kaasnema inimväärne palk ja inimväärsed tingimused; arvestades, et tööturg seisab silmitsi kiire üleminekuga rohelisemale ja digitaalsemale keskkonnale, kus tekivad töökohad, mis nõuavad ajakohastatud pädevusi, ning arvestades, et tungivalt on vaja keskenduda igas vanuses töötajate koolituse, ümberõppe ja täienduskoolituse strateegiale; arvestades, et sellega samal ajal tuleb parandada kõigi töötingimusi ja luua kõigile uusi kvaliteetseid töökohti;

| P. | arvestades, et kestlik areng on Euroopa Liidu peamine eesmärk ja sotsiaalne kestlikkus on õiglase ning kaasava rohe-, digi- ja demograafilise ülemineku põhiline eeltingimus; arvestades, et sotsiaalne turumajandus põhineb kahel teineteist täiendaval sambal, nimelt konkurentsi jõustamisel ja mõjusatel sotsiaalpoliitikameetmetel, mis peaks viima täieliku tööhõive ja sotsiaalse progressi saavutamiseni; arvestades, et kestliku arengu kolm sammast on majanduslik, sotsiaalne ja keskkonnaalane sammas; arvestades, et kestlik areng põhineb muu hulgas täielikul tööhõivel ja sotsiaalsel progressil; arvestades, et see on üks ELi lepingu artikli 3 lõikes 3 sätestatud Euroopa Liidu peamistest eesmärkidest; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et kestlik areng on Euroopa Liidu peamine eesmärk ja sotsiaalne kestlikkus on õiglase ning kaasava rohe-, digi- ja demograafilise ülemineku põhiline eeltingimus; arvestades, et sotsiaalne turumajandus põhineb kahel teineteist täiendaval sambal, nimelt konkurentsi jõustamisel ja mõjusatel sotsiaalpoliitikameetmetel, mis peaks viima täieliku tööhõive ja sotsiaalse progressi saavutamiseni; arvestades, et kestliku arengu kolm sammast on majanduslik, sotsiaalne ja keskkonnaalane sammas; arvestades, et kestlik areng põhineb muu hulgas täielikul tööhõivel ja sotsiaalsel progressil; arvestades, et see on üks ELi lepingu artikli 3 lõikes 3 sätestatud Euroopa Liidu peamistest eesmärkidest;

| Q. | arvestades, et sotsiaal-majanduslikust staatusest tulenev tervisealane ebavõrdsus oli juba enne COVID-19 kriisi märkimisväärne; arvestades, et oodatava eluea pikenemine ELis on aeglustunud ja peatunud; arvestades, et COVID-19 kriis on halvendanud füüsilise ja vaimse tervise tulemusi, eriti kõige haavatavamate rühmade puhul; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et sotsiaal-majanduslikust staatusest tulenev tervisealane ebavõrdsus oli juba enne COVID-19 kriisi märkimisväärne; arvestades, et oodatava eluea pikenemine ELis on aeglustunud ja peatunud; arvestades, et COVID-19 kriis on halvendanud füüsilise ja vaimse tervise tulemusi, eriti kõige haavatavamate rühmade puhul;

| R. | arvestades, et COVID-19 mõju on süvendanud olemasolev ebavõrdsus, mis on viimase kümne aasta jooksul kasvanud; arvestades, et tervisealaste vajaduste ebavõrdsuse suurenemisele aitas kaasa avalikesse teenustesse tehtavate investeeringute vähenemine pärast ülemaailmset finantskriisi; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et COVID-19 mõju on süvendanud olemasolev ebavõrdsus, mis on viimase kümne aasta jooksul kasvanud; arvestades, et tervisealaste vajaduste ebavõrdsuse suurenemisele aitas kaasa avalikesse teenustesse tehtavate investeeringute vähenemine pärast ülemaailmset finantskriisi;

| S. | arvestades, et esile on kerkinud või süvenenud uued tööhõivevormid, mis tõenäoliselt muudavad tulevikus oluliselt tööviise, nagu kaugtöö ja mittestandardsed tööviisid, arvestades, et tekkinud on ka uued olukorrad ja liikumispiirangute ajal on teravnenud olemasolevad suundumused, sealhulgas töö- ja eraelu piiride hägustumine, koduvägivalla suurenemine ja töötajate terviseprobleemid, mis ei ole otseselt seotud ainult COVID-19 pandeemiaga, näiteks luu- ja lihaskonna vaevused ja psühholoogilised probleemid, ning raskused töö- ja eraelu tasakaalu saavutamisel muutunud töökorralduses ning vajadus ühendada töö hoolduskohustuste ja sageli ka koduõppega; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et esile on kerkinud või süvenenud uued tööhõivevormid, mis tõenäoliselt muudavad tulevikus oluliselt tööviise, nagu kaugtöö ja mittestandardsed tööviisid, arvestades, et tekkinud on ka uued olukorrad ja liikumispiirangute ajal on teravnenud olemasolevad suundumused, sealhulgas töö- ja eraelu piiride hägustumine, koduvägivalla suurenemine ja töötajate terviseprobleemid, mis ei ole otseselt seotud ainult COVID-19 pandeemiaga, näiteks luu- ja lihaskonna vaevused ja psühholoogilised probleemid, ning raskused töö- ja eraelu tasakaalu saavutamisel muutunud töökorralduses ning vajadus ühendada töö hoolduskohustuste ja sageli ka koduõppega;

| T. | arvestades, et pandeemia on süvendanud tervisealast ja sotsiaalset ebavõrdsust (28) paljudes rühmades, sealhulgas madala sissetulekuga perede laste ja vanemate inimeste hulgas, ning arvestades, et prognooside kohaselt suureneb COVID-19 ühe kõrvalmõjuna vaesuse määr (ELis on praegu vaesuse ohus üle 90 miljoni kodaniku (29)) ja see mõjutab uusi kodanike rühmi; arvestades, et Eurofound soovitab täiendada Euroopa sotsiaalõiguste samba juurde kuuluvat sotsiaalnäitajate tulemustabelit lisanäitajatega, nagu töökoha kvaliteet, sotsiaalne õiglus ja võrdsed võimalused, tugevad sotsiaalhoolekande süsteemid ja õiglane liikuvus; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et pandeemia on süvendanud tervisealast ja sotsiaalset ebavõrdsust (28) paljudes rühmades, sealhulgas madala sissetulekuga perede laste ja vanemate inimeste hulgas, ning arvestades, et prognooside kohaselt suureneb COVID-19 ühe kõrvalmõjuna vaesuse määr (ELis on praegu vaesuse ohus üle 90 miljoni kodaniku (29)) ja see mõjutab uusi kodanike rühmi; arvestades, et Eurofound soovitab täiendada Euroopa sotsiaalõiguste samba juurde kuuluvat sotsiaalnäitajate tulemustabelit lisanäitajatega, nagu töökoha kvaliteet, sotsiaalne õiglus ja võrdsed võimalused, tugevad sotsiaalhoolekande süsteemid ja õiglane liikuvus;

| U. | arvestades, et ELi sotsiaalse mudeli tähtis osa on sotsiaaldialoog, kuna see aitab leida tööturu jaoks kohandatud lahendusi; arvestades, et 2008. aasta kriisile järgnenud detsentraliseerimisprotsessi ja mõnes liikmesriigis algatatud tööturureformide tagajärjel on sotsiaaldialoog nõrgenenud ja kollektiivläbirääkimiste ulatus on kogu ELis vähenenud, nagu märgiti Euroopa poolaasta riigipõhistes aruannetes; arvestades, et Eurofoundi andmetel on sotsiaalpartnerite kaasamine tööturupoliitiliste lahenduste väljatöötamisse COVID-19 kriisile reageerimiseks olnud paljudes liikmesriikides piiratum kui kriisi puudumisel (30); |
| --- | --- |

U.

arvestades, et ELi sotsiaalse mudeli tähtis osa on sotsiaaldialoog, kuna see aitab leida tööturu jaoks kohandatud lahendusi; arvestades, et 2008. aasta kriisile järgnenud detsentraliseerimisprotsessi ja mõnes liikmesriigis algatatud tööturureformide tagajärjel on sotsiaaldialoog nõrgenenud ja kollektiivläbirääkimiste ulatus on kogu ELis vähenenud, nagu märgiti Euroopa poolaasta riigipõhistes aruannetes; arvestades, et Eurofoundi andmetel on sotsiaalpartnerite kaasamine tööturupoliitiliste lahenduste väljatöötamisse COVID-19 kriisile reageerimiseks olnud paljudes liikmesriikides piiratum kui kriisi puudumisel (30);

| V. | arvestades, et sissetulekud on ELis endiselt väga ebavõrdsed; arvestades, et maksu- ja tööjõukulude konkurents kahjustab ühtset turgu ja liikmesriikidevahelist ühtekuuluvust; arvestades, et hästi kavandatud progressiivsed maksu- ja hüvitissüsteemid, sotsiaalsed investeeringud ning kvaliteetsete avalike ja sotsiaalteenuste tagamine on peamine tõukejõud, millega ennetada ebasoodsate olude ülekandumist ühelt põlvkonnalt teisele; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et sissetulekud on ELis endiselt väga ebavõrdsed; arvestades, et maksu- ja tööjõukulude konkurents kahjustab ühtset turgu ja liikmesriikidevahelist ühtekuuluvust; arvestades, et hästi kavandatud progressiivsed maksu- ja hüvitissüsteemid, sotsiaalsed investeeringud ning kvaliteetsete avalike ja sotsiaalteenuste tagamine on peamine tõukejõud, millega ennetada ebasoodsate olude ülekandumist ühelt põlvkonnalt teisele;

| W. | arvestades, et pandeemia on tugevalt mõjutanud ELi haridussüsteemi ning toonud kaasa koolide, ülikoolide ja kõrgkoolide sulgemise; arvestades, et koolide ennetava sulgemise negatiivsed füüsilise ja vaimse tervisega seotud ning hariduslikud tagajärjed lastele on tõenäoliselt suuremad kui koolide sulgemise otsuste eelised, eriti piirkondades, kus elanikke ähvardab vaesus või sotsiaalne tõrjutus; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et pandeemia on tugevalt mõjutanud ELi haridussüsteemi ning toonud kaasa koolide, ülikoolide ja kõrgkoolide sulgemise; arvestades, et koolide ennetava sulgemise negatiivsed füüsilise ja vaimse tervisega seotud ning hariduslikud tagajärjed lastele on tõenäoliselt suuremad kui koolide sulgemise otsuste eelised, eriti piirkondades, kus elanikke ähvardab vaesus või sotsiaalne tõrjutus;

| X. | arvestades, et demograafilised probleemid nõuavad terviklikku lähenemisviisi, mis põhineb kaasavate, mittediskrimineerivate poliitiliste lahenduste kombinatsioonil sellistes valdkondades nagu pensionid, sotsiaalkindlustus ja -kaitse, kvaliteetsed ja juurdepääsetavad laste, eakate ja puuetega inimeste hooldusteenused ja -taristu, tugi peredele, eluase, alusharidus, pikaajaline hooldus, tervishoiusüsteemid, sealhulgas ennetavad teenused ja psühhosotsiaalne tugi, võitlus vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu, rändajate integreerimine ning töö- ja eraelu tasakaal, sooline võrdõiguslikkus, tervena ja aktiivne vananemine, kõrge tööhõive- ja palgatase; arvestades, et head töö- ja elamistingimused kogu elu jooksul on olulise tähtsusega hooldusvajaduse ennetamisel, ning arvestades, et piisav ja taskukohane eluase ning kvaliteetsed kohalikud piirkonnad (sealhulgas füüsilise, sotsiaalse ja teenuste mõõtme seisukohast) on olulised, kuna need hõlbustavad iseseisvat elu; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et demograafilised probleemid nõuavad terviklikku lähenemisviisi, mis põhineb kaasavate, mittediskrimineerivate poliitiliste lahenduste kombinatsioonil sellistes valdkondades nagu pensionid, sotsiaalkindlustus ja -kaitse, kvaliteetsed ja juurdepääsetavad laste, eakate ja puuetega inimeste hooldusteenused ja -taristu, tugi peredele, eluase, alusharidus, pikaajaline hooldus, tervishoiusüsteemid, sealhulgas ennetavad teenused ja psühhosotsiaalne tugi, võitlus vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu, rändajate integreerimine ning töö- ja eraelu tasakaal, sooline võrdõiguslikkus, tervena ja aktiivne vananemine, kõrge tööhõive- ja palgatase; arvestades, et head töö- ja elamistingimused kogu elu jooksul on olulise tähtsusega hooldusvajaduse ennetamisel, ning arvestades, et piisav ja taskukohane eluase ning kvaliteetsed kohalikud piirkonnad (sealhulgas füüsilise, sotsiaalse ja teenuste mõõtme seisukohast) on olulised, kuna need hõlbustavad iseseisvat elu;

| Y. | arvestades, et Eurofoundi andmetel on pikaajalise hoolduse valdkonna tööjõud viimase kümnendi jooksul kasvanud kolmandiku võrra ning seda peetakse väga oluliseks sektoriks vananeva elanikkonna elukvaliteedi tagamise ja soolise võrdõiguslikkuse osas kolmes aspektis: praegu osutavad suuremat osa pikaajalise hoolduse teenustest mitteametlikud hooldajad, kellest enamik on naised; enamik sektori töötajatest on naised ja see ei ole peaaegu muutunud ning enamik hooldatavaid on samuti naised, kelle oodatav eluiga on kõigis liikmesriikides keskmiselt kõrgem kui meestel (31); |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et Eurofoundi andmetel on pikaajalise hoolduse valdkonna tööjõud viimase kümnendi jooksul kasvanud kolmandiku võrra ning seda peetakse väga oluliseks sektoriks vananeva elanikkonna elukvaliteedi tagamise ja soolise võrdõiguslikkuse osas kolmes aspektis: praegu osutavad suuremat osa pikaajalise hoolduse teenustest mitteametlikud hooldajad, kellest enamik on naised; enamik sektori töötajatest on naised ja see ei ole peaaegu muutunud ning enamik hooldatavaid on samuti naised, kelle oodatav eluiga on kõigis liikmesriikides keskmiselt kõrgem kui meestel (31);

| Z. | arvestades, et liidul seisab ees kriitiline aeg, kus mõte, et majanduskasv levib automaatselt kõigile ühiskonna sektoritele, muutub üldiselt küsitavaks; arvestades, et keskklass kahaneb, lihttöötajate, madala kvalifikatsiooniga töötajate ja platvormitöötajate töötingimused on üha ebakindlamad ja neid ähvardab palgavaesus ning sissetulekud ja jõukus polariseeruvad üha rohkem; arvestades, et COVID-19 leviku vähendamiseks kavandatud meetmed on majanduslikult tugevalt mõjutanud kultuuri- ja loomesektorit ning turismisektorit, sealhulgas üritusi ja etendusi, kultuuriturismi, vaimse kultuuripärandi tavasid ning väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtjaid (VKEd), füüsilisest isikust ettevõtjaid, kohalikke ja pereettevõtteid; |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et liidul seisab ees kriitiline aeg, kus mõte, et majanduskasv levib automaatselt kõigile ühiskonna sektoritele, muutub üldiselt küsitavaks; arvestades, et keskklass kahaneb, lihttöötajate, madala kvalifikatsiooniga töötajate ja platvormitöötajate töötingimused on üha ebakindlamad ja neid ähvardab palgavaesus ning sissetulekud ja jõukus polariseeruvad üha rohkem; arvestades, et COVID-19 leviku vähendamiseks kavandatud meetmed on majanduslikult tugevalt mõjutanud kultuuri- ja loomesektorit ning turismisektorit, sealhulgas üritusi ja etendusi, kultuuriturismi, vaimse kultuuripärandi tavasid ning väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtjaid (VKEd), füüsilisest isikust ettevõtjaid, kohalikke ja pereettevõtteid;

| AA. | arvestades, et ebatüüpilistes töösuhetes olevate inimeste vaesusrisk näib olevat majanduslanguse algusest saadik kasvanud ja seda suundumust on jätkuv COVID-19 pandeemia veelgi süvendanud; |
| --- | --- |

AA.

arvestades, et ebatüüpilistes töösuhetes olevate inimeste vaesusrisk näib olevat majanduslanguse algusest saadik kasvanud ja seda suundumust on jätkuv COVID-19 pandeemia veelgi süvendanud;

| AB. | arvestades, et vastupidiselt viimase kolme aastakümne jooksul majanduslikus mõtlemises valitsenud väljatõrjumise hüpoteesile peaks selles uues majanduslikus paradigmas olema keskne roll avaliku sektori investeeringutel ja nende kaasaval mõjul; arvestades, et ühtekuuluvuspoliitika kui ELi peamine sotsiaalse, majandusliku ja territoriaalse arengu investeerimispoliitika on tõestanud oma tõhusust ebavõrdsuse ja piirkondlike erinevuste vähendamisel, eelkõige vaeseimates piirkondades; arvestades, et sotsiaalne ühtekuuluvus on kestliku majanduskasvu, töökohtade loomise ja tööhõive eeltingimus; |
| --- | --- |

AB.

arvestades, et vastupidiselt viimase kolme aastakümne jooksul majanduslikus mõtlemises valitsenud väljatõrjumise hüpoteesile peaks selles uues majanduslikus paradigmas olema keskne roll avaliku sektori investeeringutel ja nende kaasaval mõjul; arvestades, et ühtekuuluvuspoliitika kui ELi peamine sotsiaalse, majandusliku ja territoriaalse arengu investeerimispoliitika on tõestanud oma tõhusust ebavõrdsuse ja piirkondlike erinevuste vähendamisel, eelkõige vaeseimates piirkondades; arvestades, et sotsiaalne ühtekuuluvus on kestliku majanduskasvu, töökohtade loomise ja tööhõive eeltingimus;

| AC. | arvestades, et COVID-19 pandeemia ja kriis on näidanud, et kodutuse vastu võitlemine on rahvatervise küsimus; arvestades, et Euroopa Liidus peab igal ööl hinnanguliselt 700 000 kodutut magama tänaval või varjupaigas ning see arv on viimase 10 aasta jooksul 70 % kasvanud; |
| --- | --- |

AC.

arvestades, et COVID-19 pandeemia ja kriis on näidanud, et kodutuse vastu võitlemine on rahvatervise küsimus; arvestades, et Euroopa Liidus peab igal ööl hinnanguliselt 700 000 kodutut magama tänaval või varjupaigas ning see arv on viimase 10 aasta jooksul 70 % kasvanud;

1.

tuletab meelde, et komisjon rõhutas 2020. aasta kestliku majanduskasvu strateegias ning 2020. aasta Euroopa poolaasta kevad- ja suvepaketis, et Euroopa poolaasta peaks aitama saavutada Euroopa rohelise kokkuleppe, Euroopa sotsiaalõiguste samba ja ÜRO kestliku arengu eesmärkide rakendamine; väljendab heameelt selle üle, et 2021. aasta kestliku majanduskasvu strateegiasse lisati Euroopa sotsiaalõiguste sammas ja ÜRO kestliku arengu eesmärgid; nõuab tungivalt, et õiglust ja sotsiaalseid õigusi peetaks ELi inimeste heaolu parandavas uues sotsiaal- ja majandusmudelis sama tähtsaks kui makromajanduslikke eesmärke; rõhutab, et Euroopa poolaastas on kesksel kohal sotsiaalvaldkonna tulemustabel (32);

2.

võtab teadmiseks Euroopa Eelarvenõukogu järelduse, et eelarveraamistik tuleb läbi vaadata, et piirata keerukust ja ebaselgust, pakkuda paremat ja püsivamat kaitset kestlikele majanduskasvu soodustavatele valitsemissektori kulutustele ning püstitada võla vähendamiseks liikmesriikides realistlikud eesmärgid, mis ei kahjusta ülespoole suunatud sotsiaalset lähenemist; nõuab tungivalt, et komisjon tagaks, et kogu liikmesriikide sotsiaal-majanduslik, makromajanduslik ja eelarvepoliitika aitaks kaasa Euroopa sotsiaalõiguste samba, Euroopa rohelise kokkuleppe ja ÜRO kestliku arengu eesmärkide saavutamisele ning oleksid nendega täielikult kooskõlas ning et sotsiaalsed ja keskkonnaeesmärgid võetakse kasutusele Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 121 osutatud mitmepoolse järelevalve menetluse raames ja tugevdatud makromajandusliku tasakaalustamatuse menetluse raames; on seisukohal, et ÜRO kestliku arengu eesmärkide ja sotsiaalse samba lisamine Euroopa poolaasta kohaldamisalasse nõuab olemasolevate näitajate kohandamist ja uute loomist, et jälgida ELi majandus-, keskkonna- ja sotsiaalpoliitika rakendamist ning poliitiliste eesmärkide ja eelarvevahendite sidusust; kutsub komisjoni üles töötama viivitamata välja ÜRO kestliku arengu eesmärkide kulutuste jälgimise metoodika ELi eelarve jaoks, mida saab kasutada ka riiklike taaste- ja vastupidavuskavade investeeringute hindamiseks;

3.

rõhutab, et kümme aastat pärast majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta tsükli kasutuselevõttu ei ole ELi tööhõivet puudutavaid ja sotsiaalseid tasakaalustamatusi (näiteks tööturu killustatus, palgaerinevused, kasvav ebavõrdsus ja vaesus, eriti laste vaesus) kõrvaldatud ning need on hoopis süvenenud, mis näitab, et mõnede liikmesriikide avalikul poliitikal ei olnud piisavalt mõjujõudu tugevate sotsiaalkaitsesüsteemide ja õiglasema ELi tööturu loomiseks ning vaja on tugevamat poliitikat ja koordineerimist ELi tasandil; on kindlalt veendunud, et ELi toetus ei tohi piirduda ainult rahaliste vahendite kättesaadavaks tegemisega; rõhutab, et tähtis on praegusest tervishoiu- ja majanduskriisist õppida ning tulevikus ennetavalt tegutseda;

4.

rõhutab, et praeguse poolaasta hindamise protsessi demokraatlikku vastutust tuleb tugevdada; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles reformima finantsalast õigusraamistikku ja Euroopa poolaasta protsessi, et tugevdada demokraatlikku vastutust ja Euroopa Parlamendi kaasatust, tugevdada ELi ja liikmesriikide sotsiaalpartnerite rolli ja osalust ning kaitsta tulevastes kohandamisprogrammides ja Euroopa rohelise kokkuleppe raamistikus sotsiaalhoolekande süsteemide ja kvaliteetse tööhõivega seotud sotsiaalse progressi eesmärke;

5.

rõhutab, et Euroopa Parlament tuleks paremini kaasata Euroopa poolaasta protsessi, sealhulgas riigipõhistesse soovitustesse; rõhutab sotsiaalpartnerite, kodanikuühiskonna, noorteorganisatsioonide ning kohalike ja piirkondlike omavalitsustega peetava kaasavama sotsiaaldialoogi olulist rolli Euroopa poolaasta kujundamisel; rõhutab, et mõjus, läbipaistev, terviklik, tulemustele suunatud ja tulemuspõhine sotsiaalse jälgimise metoodika, mis töötatakse välja taaste- ja vastupidavusrahastu jaoks, parandab Euroopa poolaastat, kajastades paremini sotsiaalseid, soolisi ja keskkonnaalaseid probleeme ning asetades need võrdsele alusele eelarve koordineerimisega ning pöörates näiteks rohkem tähelepanu agressiivsele maksuplaneerimisele, vaesuse vähendamisele, soolisele võrdõiguslikkusele, sotsiaalsele õiglusele, sotsiaalsele ühtekuuluvusele ja ülespoole suunatud lähenemisele;

6.

on arvamusel, et kestlik poolaasta protsess peab keskenduma võrdselt kolmele mõõtmele: keskkonnasäästlikkus, majanduslik kestlikkus ja sotsiaalne kestlikkus; kordab, et sotsiaalset kestlikkust saab saavutada ainult ebavõrdsuse ja vaesuse vähendamise, sotsiaalsete ja töövõimaluste pakkumise ning ühise heaolu kaudu; rõhutab, et sotsiaalne õiglus, äraelamist võimaldava töötasuga inimväärne töö, võrdsed võimalused, õiglane liikuvus ja tugevad sotsiaalhoolekande süsteemid on hädavajalikud elemendid õiglasel üleminekul kestlikule ja sotsiaalsele ELile; kutsub komisjoni üles hoolikalt hindama iga-aastase majanduskasvu analüüsi mõõtmeid, et tagada nende täielik kooskõla ELi lepingu artikliga 3, mis seab ELi taotletavaks eesmärgiks kestliku arengu, mis põhineb tasakaalustatud majanduskasvul, hindade stabiilsusel ja kõrge konkurentsivõimega sotsiaalsel turumajandusel, mille eesmärk on saavutada täielik tööhõive ja sotsiaalne progress, samuti kõrgetasemelisel keskkonnakaitsel ja keskkonna kvaliteedi parandamisel; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles keskenduma koos Euroopa Parlamendiga nende probleemide lahendamisele ELi ökosotsiaalse poliitika kaudu, mis ühendab ühise majandusliku heaolu, sotsiaalse progressi ja kestliku arengu;

Taaste- ja vastupidavusrahastu sotsiaalne mõõde

Taaste- ja vastupidavusrahastu sotsiaalne mõõde

| 7. | avaldab heameelt taaste- ja vastupidavusrahastu vastuvõtmise üle; võtab teadmiseks, et taaste- ja vastupidavusrahastu seotakse Euroopa poolaasta protsessiga; rõhutab, et kahe protsessi koordineerimine peab olema läbipaistev ja toetama ELi üldisi eesmärke, mille hulgas on Euroopa sotsiaalõiguste samba, ÜRO kestliku arengu eesmärkide, ELi soolise võrdõiguslikkuse strateegia, Euroopa rohelise kokkuleppe ja digiülemineku rakendamine; toonitab, et Euroopa poolaasta, sealhulgas Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtted, on riiklike reformiprioriteetide määratlemise ja nende rakendamise jälgimise raamistik; on kindlalt veendunud, et reformid peavad põhinema solidaarsusel, integratsioonil, sotsiaalsel õiglusel ja rikkuse õiglasel jaotamisel, et luua kvaliteetseid töökohti ja kestlikku majanduskasvu, tagada võrdsed võimalused ja sotsiaalkaitse ning nende kättesaadavus, kaitsta haavatavaid rühmi ja parandada kõigi ELi elanike elatustaset; |
| --- | --- |

7.

avaldab heameelt taaste- ja vastupidavusrahastu vastuvõtmise üle; võtab teadmiseks, et taaste- ja vastupidavusrahastu seotakse Euroopa poolaasta protsessiga; rõhutab, et kahe protsessi koordineerimine peab olema läbipaistev ja toetama ELi üldisi eesmärke, mille hulgas on Euroopa sotsiaalõiguste samba, ÜRO kestliku arengu eesmärkide, ELi soolise võrdõiguslikkuse strateegia, Euroopa rohelise kokkuleppe ja digiülemineku rakendamine; toonitab, et Euroopa poolaasta, sealhulgas Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtted, on riiklike reformiprioriteetide määratlemise ja nende rakendamise jälgimise raamistik; on kindlalt veendunud, et reformid peavad põhinema solidaarsusel, integratsioonil, sotsiaalsel õiglusel ja rikkuse õiglasel jaotamisel, et luua kvaliteetseid töökohti ja kestlikku majanduskasvu, tagada võrdsed võimalused ja sotsiaalkaitse ning nende kättesaadavus, kaitsta haavatavaid rühmi ja parandada kõigi ELi elanike elatustaset;

| 8. | mõistab, et liikmesriigid peavad lisama oma riiklikesse taastekavadesse sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse, laste ja noortega seotud meetmed, et fondile ligi pääseda; juhib tähelepanu asjaolule, et taaste- ja vastupidavusrahastu määruses ei ole sotsiaalseid vahe-eesmärke ja eesmärke sõnaselgelt määratletud ega neile sihtotstarbelisi vahendeid määratud, kuid vastavalt vastuvõetud määrusele peaks komisjon kehtestama ühtsed näitajad, mida kasutatakse edusammudest aru andmisel ning rahastuga seotud seireks ja hindamiseks, ning määrama kindlaks aruandlusmetoodika rahastuga seotud sotsiaalsete kulude, sealhulgas laste ja noortega seotud kulude kohta; juhib tähelepanu sellele, et eriti olulised on näitajad, mis on seotud Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtete rakendamisega, kvaliteetse tööhõivega, ülespoole suunatud sotsiaalse lähenemisega, võrdsete võimaluste ja sotsiaalkaitsega ja nende kättesaadavusega, hariduse ja oskustega ning investeeringutega laste ja noorte hariduse, tervise, toitumise, töökohtade ja eluasemega seotud võimalustesse ja neile võimalustele ligipääsemisse, kooskõlas lastegarantii ja noortegarantii eesmärkidega; kutsub komisjoni üles tegema taaste- ja vastupidavusdialoogi raames koostööd Euroopa Parlamendi, sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonnaga, et määratleda need näitajad kooskõlas näitajatega, mis on kehtestatud Euroopa Parlamendi resolutsioonis tugeva sotsiaalse Euroopa kohta õiglaste üleminekute jaoks, et hinnata riiklikesse taaste- ja vastupidavuskavadesse tehtavaid investeeringuid ja nende kavade reforme ning meetmeid, mis on kavandatud nende eesmärkide suunas liikumise tagamiseks; |
| --- | --- |

8.

mõistab, et liikmesriigid peavad lisama oma riiklikesse taastekavadesse sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse, laste ja noortega seotud meetmed, et fondile ligi pääseda; juhib tähelepanu asjaolule, et taaste- ja vastupidavusrahastu määruses ei ole sotsiaalseid vahe-eesmärke ja eesmärke sõnaselgelt määratletud ega neile sihtotstarbelisi vahendeid määratud, kuid vastavalt vastuvõetud määrusele peaks komisjon kehtestama ühtsed näitajad, mida kasutatakse edusammudest aru andmisel ning rahastuga seotud seireks ja hindamiseks, ning määrama kindlaks aruandlusmetoodika rahastuga seotud sotsiaalsete kulude, sealhulgas laste ja noortega seotud kulude kohta; juhib tähelepanu sellele, et eriti olulised on näitajad, mis on seotud Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtete rakendamisega, kvaliteetse tööhõivega, ülespoole suunatud sotsiaalse lähenemisega, võrdsete võimaluste ja sotsiaalkaitsega ja nende kättesaadavusega, hariduse ja oskustega ning investeeringutega laste ja noorte hariduse, tervise, toitumise, töökohtade ja eluasemega seotud võimalustesse ja neile võimalustele ligipääsemisse, kooskõlas lastegarantii ja noortegarantii eesmärkidega; kutsub komisjoni üles tegema taaste- ja vastupidavusdialoogi raames koostööd Euroopa Parlamendi, sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonnaga, et määratleda need näitajad kooskõlas näitajatega, mis on kehtestatud Euroopa Parlamendi resolutsioonis tugeva sotsiaalse Euroopa kohta õiglaste üleminekute jaoks, et hinnata riiklikesse taaste- ja vastupidavuskavadesse tehtavaid investeeringuid ja nende kavade reforme ning meetmeid, mis on kavandatud nende eesmärkide suunas liikumise tagamiseks;

| 9. | juhib tähelepanu, et liikmesriigid töötavad oma riiklikud taaste- ja vastupidavuskavad välja ise, lähtudes taaste- ja vastupidavuskava kriteeriumidest ja kuuel sambal põhinevast lähenemisest ning Euroopa poolaasta protsessi osana kindlaks määratud investeerimis- ja reformiprioriteetidest, kooskõlas riiklike reformikavade, riiklike kliima- ja energiakavade, õiglase ülemineku kavade, noortegarantii rakenduskavade ning liidu fondide raames vastu võetud partnerluslepingute ja rakenduskavadega; tuletab meelde, et iga liikmesriik peab oma riiklikus taaste- ja vastupidavuskavas üksikasjalikult selgitama, kuidas kava aitab kaasa Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamisele ning kuidas see parandab kvaliteetsete töökohtade loomist ja ülespoole suunatud sotsiaalset lähenemist, suurendab investeeringuid noortesse ja lastesse, soolist võrdõiguslikkust ja võrdseid võimalusi kõigile; julgustab liikmesriike lisama sotsiaalseid eesmärke ja vahe-eesmärke ning täpsustama nende eesmärkide suunas toimuvasse sotsiaalsesse progressi tehtavate investeeringute hinnangulist suurust; nõuab tungivalt, et riiklikud taaste- ja vastupidavuskavad peavad aitama kaasa ÜRO kestliku arengu eesmärkide saavutamisele, Euroopa rohelises kokkuleppes sätestatud ELi kestliku majanduskasvu strateegia rakendamisele ja Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtete järgimisele; kutsub liikmesriike üles täielikult ära kasutama üldise vabastusklausli pakutavaid võimalusi, et toetada raskustes ja likviidsuseta ettevõtteid, eelkõige parandades VKEde juurdepääsu avaliku ja erasektori rahalistele vahenditele, kaitstes ELi töötajate töökohti, palku ja töötingimusi ning investeerides inimestesse ja sotsiaalhoolekande süsteemidesse; |
| --- | --- |

9.

juhib tähelepanu, et liikmesriigid töötavad oma riiklikud taaste- ja vastupidavuskavad välja ise, lähtudes taaste- ja vastupidavuskava kriteeriumidest ja kuuel sambal põhinevast lähenemisest ning Euroopa poolaasta protsessi osana kindlaks määratud investeerimis- ja reformiprioriteetidest, kooskõlas riiklike reformikavade, riiklike kliima- ja energiakavade, õiglase ülemineku kavade, noortegarantii rakenduskavade ning liidu fondide raames vastu võetud partnerluslepingute ja rakenduskavadega; tuletab meelde, et iga liikmesriik peab oma riiklikus taaste- ja vastupidavuskavas üksikasjalikult selgitama, kuidas kava aitab kaasa Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamisele ning kuidas see parandab kvaliteetsete töökohtade loomist ja ülespoole suunatud sotsiaalset lähenemist, suurendab investeeringuid noortesse ja lastesse, soolist võrdõiguslikkust ja võrdseid võimalusi kõigile; julgustab liikmesriike lisama sotsiaalseid eesmärke ja vahe-eesmärke ning täpsustama nende eesmärkide suunas toimuvasse sotsiaalsesse progressi tehtavate investeeringute hinnangulist suurust; nõuab tungivalt, et riiklikud taaste- ja vastupidavuskavad peavad aitama kaasa ÜRO kestliku arengu eesmärkide saavutamisele, Euroopa rohelises kokkuleppes sätestatud ELi kestliku majanduskasvu strateegia rakendamisele ja Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtete järgimisele; kutsub liikmesriike üles täielikult ära kasutama üldise vabastusklausli pakutavaid võimalusi, et toetada raskustes ja likviidsuseta ettevõtteid, eelkõige parandades VKEde juurdepääsu avaliku ja erasektori rahalistele vahenditele, kaitstes ELi töötajate töökohti, palku ja töötingimusi ning investeerides inimestesse ja sotsiaalhoolekande süsteemidesse;

| 10. | kutsub komisjoni üles lisama Euroopa poolaasta sotsiaalvaldkonna tulemustabeli sotsiaalnäitajaid, eelkõige neid, mis on seotud inimväärse töö, sotsiaalse õigluse ja võrdsete võimaluste, tugevate sotsiaalhoolekandesüsteemide ja õiglase liikuvusega, ühtsetesse näitajatesse, mida kasutatakse taaste- ja vastupidavuskavas edusammudest aru andmisel ning kavade järelevalveks ja hindamiseks, samuti sotsiaalsete investeeringute, sealhulgas lastegarantii ja noortegarantii alase aruandluse metoodikasse; rõhutab, et Euroopa Parlament analüüsib tähelepanelikult delegeeritud õigusakti, mille komisjon selles küsimuses esitab, et teha kindlaks, kas sotsiaalnäitajad, tulemustabel ja sotsiaalne metoodika vastavad nendele eesmärkidele, ning kontrollida, et ei ole vaja esitada vastuväiteid; |
| --- | --- |

10.

kutsub komisjoni üles lisama Euroopa poolaasta sotsiaalvaldkonna tulemustabeli sotsiaalnäitajaid, eelkõige neid, mis on seotud inimväärse töö, sotsiaalse õigluse ja võrdsete võimaluste, tugevate sotsiaalhoolekandesüsteemide ja õiglase liikuvusega, ühtsetesse näitajatesse, mida kasutatakse taaste- ja vastupidavuskavas edusammudest aru andmisel ning kavade järelevalveks ja hindamiseks, samuti sotsiaalsete investeeringute, sealhulgas lastegarantii ja noortegarantii alase aruandluse metoodikasse; rõhutab, et Euroopa Parlament analüüsib tähelepanelikult delegeeritud õigusakti, mille komisjon selles küsimuses esitab, et teha kindlaks, kas sotsiaalnäitajad, tulemustabel ja sotsiaalne metoodika vastavad nendele eesmärkidele, ning kontrollida, et ei ole vaja esitada vastuväiteid;

| 11. | usub, et tugevatele majandus- ja sotsiaalstruktuuridele tuginevad tugevad sotsiaalhoolekande süsteemid aitavad liikmesriikidel kriisidele tõhusamalt, õiglasemalt ja kaasavamalt reageerida ning neist kiiremini taastuda; rõhutab, et sotsiaalhoolekandesüsteemid tagavad ELi ühiskondadele ja kõigile ELi elanikele inimväärse elu elamiseks vajaminevad terviklikud teenused ja majandusliku toetuse, hõlmates järgmisi sekkumisvaldkondi: sotsiaalkindlustus, tervishoid, haridus ja kultuur, eluase, tööhõive, õigus- ja sotsiaalteenused haavatavatele elanikkonnarühmadele; rõhutab lisaks, et sotsiaalhoolekandesüsteemidel on keskne roll kestliku sotsiaalse arengu saavutamisel, vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemisel ning võrdõiguslikkuse ja sotsiaalse õigluse edendamisel; hoiatab, et COVID-19 kriisiolukorras on sotsiaalhoolekandesüsteemid olnud enneolematu surve all, kuna need pole välja töötatud sotsiaalsete vajaduste katmiseks tervishoiu- ja majandusalases hädaolukorras; kutsub liikmesriike üles tugevdama ELi abiga nende sotsiaalhoolekandesüsteeme nii, et nad saaksid hästi toimida ja abistada kogu elanikkonda, eriti kriisiolukordades või süsteemsete šokkide korral, sealhulgas seades sotsiaalsetele investeeringutele digivaldkonna ja keskkonnahoidlike investeeringutega võrreldavaid eesmärke; |
| --- | --- |

11.

usub, et tugevatele majandus- ja sotsiaalstruktuuridele tuginevad tugevad sotsiaalhoolekande süsteemid aitavad liikmesriikidel kriisidele tõhusamalt, õiglasemalt ja kaasavamalt reageerida ning neist kiiremini taastuda; rõhutab, et sotsiaalhoolekandesüsteemid tagavad ELi ühiskondadele ja kõigile ELi elanikele inimväärse elu elamiseks vajaminevad terviklikud teenused ja majandusliku toetuse, hõlmates järgmisi sekkumisvaldkondi: sotsiaalkindlustus, tervishoid, haridus ja kultuur, eluase, tööhõive, õigus- ja sotsiaalteenused haavatavatele elanikkonnarühmadele; rõhutab lisaks, et sotsiaalhoolekandesüsteemidel on keskne roll kestliku sotsiaalse arengu saavutamisel, vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemisel ning võrdõiguslikkuse ja sotsiaalse õigluse edendamisel; hoiatab, et COVID-19 kriisiolukorras on sotsiaalhoolekandesüsteemid olnud enneolematu surve all, kuna need pole välja töötatud sotsiaalsete vajaduste katmiseks tervishoiu- ja majandusalases hädaolukorras; kutsub liikmesriike üles tugevdama ELi abiga nende sotsiaalhoolekandesüsteeme nii, et nad saaksid hästi toimida ja abistada kogu elanikkonda, eriti kriisiolukordades või süsteemsete šokkide korral, sealhulgas seades sotsiaalsetele investeeringutele digivaldkonna ja keskkonnahoidlike investeeringutega võrreldavaid eesmärke;

| 12. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles, et nad oma taastemeetmetes tegeleksid laste vajadustega ja võtaksid meetmeid, et tagada kõigile lastele õiglane juurdepääs väikelaste hariduse toetamisele, uute tehnoloogiate ja oskuste õppimisele, digivahendite eetilise ja ohutu kasutamise alasele õppele ning sotsiaalse, vaimse, kultuurilise ja füüsilise heaolu võimalustele; palub komisjonil esitada kaugeleulatuv vaesusevastane strateegia ja eraldada lastegarantiile suurem eelarve; kutsub komisjoni üles tagama, et tulevane lastegarantii tagab lastele võrdse juurdepääsu tasuta tervishoiuteenustele, tasuta haridusele, tasuta lastehoiule, korralikule eluasemele ja piisavale toidule; |
| --- | --- |

12.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles, et nad oma taastemeetmetes tegeleksid laste vajadustega ja võtaksid meetmeid, et tagada kõigile lastele õiglane juurdepääs väikelaste hariduse toetamisele, uute tehnoloogiate ja oskuste õppimisele, digivahendite eetilise ja ohutu kasutamise alasele õppele ning sotsiaalse, vaimse, kultuurilise ja füüsilise heaolu võimalustele; palub komisjonil esitada kaugeleulatuv vaesusevastane strateegia ja eraldada lastegarantiile suurem eelarve; kutsub komisjoni üles tagama, et tulevane lastegarantii tagab lastele võrdse juurdepääsu tasuta tervishoiuteenustele, tasuta haridusele, tasuta lastehoiule, korralikule eluasemele ja piisavale toidule;

| 13. | on arvamusel, et riiklikes taaste- ja vastupidavuskavades kirjeldatud kestlikku majanduskasvu ja õiglust suurendavad reformid ja investeeringud peavad tegelema sotsiaalteenuste ja sotsiaalkaitsesüsteemide struktuuriliste nõrkustega ja suurendama nende vastupidavust; kinnitab ühtekuuluvuspoliitika tähtsust, sest leiab selle olevat strateegia, mis on mõeldud edendama ja toetama liikmesriikide ja piirkondade üldist harmoonilist arengut ning mille eesmärk on tugevdada majanduslikku ja territoriaalset arengut ja sotsiaalset ühtekuuluvust, vähendades ELi siseseid erinevusi ja keskendudes vaeseimatele piirkondadele; juhib tähelepanu, et sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse alased reformid ja investeeringud peaksid lisaks aitama võidelda vaesuse ja töötuse vastu, viima kvaliteetsete ja stabiilsete töökohtade loomiseni ning ebasoodsas olukorras olevate rühmade kaasamise ja lõimimiseni, võimaldama tugevdada sotsiaaldialoogi, ettevõtlust, sotsiaalset taristut, sotsiaalkaitset ja sotsiaalhoolekandesüsteeme; |
| --- | --- |

13.

on arvamusel, et riiklikes taaste- ja vastupidavuskavades kirjeldatud kestlikku majanduskasvu ja õiglust suurendavad reformid ja investeeringud peavad tegelema sotsiaalteenuste ja sotsiaalkaitsesüsteemide struktuuriliste nõrkustega ja suurendama nende vastupidavust; kinnitab ühtekuuluvuspoliitika tähtsust, sest leiab selle olevat strateegia, mis on mõeldud edendama ja toetama liikmesriikide ja piirkondade üldist harmoonilist arengut ning mille eesmärk on tugevdada majanduslikku ja territoriaalset arengut ja sotsiaalset ühtekuuluvust, vähendades ELi siseseid erinevusi ja keskendudes vaeseimatele piirkondadele; juhib tähelepanu, et sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse alased reformid ja investeeringud peaksid lisaks aitama võidelda vaesuse ja töötuse vastu, viima kvaliteetsete ja stabiilsete töökohtade loomiseni ning ebasoodsas olukorras olevate rühmade kaasamise ja lõimimiseni, võimaldama tugevdada sotsiaaldialoogi, ettevõtlust, sotsiaalset taristut, sotsiaalkaitset ja sotsiaalhoolekandesüsteeme;

| 14. | on veendunud, et vastupidava ELi tagamiseks peame kogu poliitika suunama püsiva taastumise tagamisele ja vältima ettevõtete ja töötajate toetuseks mõeldud meetmete ja rahaliste vahendite enneaegset lõpetamist ning tugevdama neid meetmeid vajaduse korral; väljendab heameelt stabiilsuse ja kasvu pakti raames üldise vabastusklausli aktiveerimise üle vähemalt 2021. aasta lõpuni; loodab, et see jääb aktiveerituks seni, kuni kestab aktiveerimise alus; rõhutab, et tulevastes kohandamisprogrammides tuleks keskenduda kestlikule majanduskasvule ja kvaliteetsete töökohtade loomisele ning need peaksid olema sidusad ega tohiks takistada Euroopa poolaasta protsessis ja riiklikes taaste- ja vastupidavuskavades kindlaks määratud sotsiaalsete vahe-eesmärkide ja eesmärkide suunas toimuva sotsiaalse progressi alaseid reforme või sellesse investeerimist, eelkõige vaesuse ja ebavõrdsuse vähendamise suunas tehtavaid edusamme; juhib tähelepanu, et taaste- ja vastupidavusrahastu kaudu tuleb tagada rahaline toetus, et liikmesriigid saaksid neid sotsiaalseid vahe-eesmärke ja eesmärke saavutada; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama kestlikud investeeringud ning toetama VKEsid ja nende töötajaid üleminekul digitaalsemale ja keskkonnahoidlikumale majandusele ja majandustegevuse taasalustamisel ning pöörama piisavat tähelepanu VKEdele, analüüsides eelarve konsolideerimise poliitika võimalikku mõju neile, kuna VKEd on ELi majanduse üks peamine tõukejõud ja nad on kestliku majanduskasvu jaoks eluliselt tähtsad; |
| --- | --- |

14.

on veendunud, et vastupidava ELi tagamiseks peame kogu poliitika suunama püsiva taastumise tagamisele ja vältima ettevõtete ja töötajate toetuseks mõeldud meetmete ja rahaliste vahendite enneaegset lõpetamist ning tugevdama neid meetmeid vajaduse korral; väljendab heameelt stabiilsuse ja kasvu pakti raames üldise vabastusklausli aktiveerimise üle vähemalt 2021. aasta lõpuni; loodab, et see jääb aktiveerituks seni, kuni kestab aktiveerimise alus; rõhutab, et tulevastes kohandamisprogrammides tuleks keskenduda kestlikule majanduskasvule ja kvaliteetsete töökohtade loomisele ning need peaksid olema sidusad ega tohiks takistada Euroopa poolaasta protsessis ja riiklikes taaste- ja vastupidavuskavades kindlaks määratud sotsiaalsete vahe-eesmärkide ja eesmärkide suunas toimuva sotsiaalse progressi alaseid reforme või sellesse investeerimist, eelkõige vaesuse ja ebavõrdsuse vähendamise suunas tehtavaid edusamme; juhib tähelepanu, et taaste- ja vastupidavusrahastu kaudu tuleb tagada rahaline toetus, et liikmesriigid saaksid neid sotsiaalseid vahe-eesmärke ja eesmärke saavutada; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama kestlikud investeeringud ning toetama VKEsid ja nende töötajaid üleminekul digitaalsemale ja keskkonnahoidlikumale majandusele ja majandustegevuse taasalustamisel ning pöörama piisavat tähelepanu VKEdele, analüüsides eelarve konsolideerimise poliitika võimalikku mõju neile, kuna VKEd on ELi majanduse üks peamine tõukejõud ja nad on kestliku majanduskasvu jaoks eluliselt tähtsad;

| 15. | on arvamusel, et majandusjuhtimise raamistikus tuleb vältida protsüklilisust, mis võib suurendada vaesust ja ebavõrdsust ning kõrvalekaldumist taaste- ja vastupidavusrahastus kokku lepitud sotsiaalsetest eesmärkidest; nõuab, et vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 9 hinnataks üldise vabastusklausli deaktiveerimisega kaasnevaid võimalike negatiivseid sotsiaalseid tagajärgi; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles taaste- ja vastupidavusdialoogi ning institutsioonidevahelise parema õigusloome kokkulepe kontekstis tegema koostööd Euroopa Parlamendiga, et teha ettepanek vajalike muudatuste kohta majanduse juhtimises, mis tagavad sotsiaalse progressi ja kaitsevad kõige haavatavamaid rühmi võimalike tulevaste kohandamisprogrammidega kaasnevate tagajärgede eest; |
| --- | --- |

15.

on arvamusel, et majandusjuhtimise raamistikus tuleb vältida protsüklilisust, mis võib suurendada vaesust ja ebavõrdsust ning kõrvalekaldumist taaste- ja vastupidavusrahastus kokku lepitud sotsiaalsetest eesmärkidest; nõuab, et vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 9 hinnataks üldise vabastusklausli deaktiveerimisega kaasnevaid võimalike negatiivseid sotsiaalseid tagajärgi; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles taaste- ja vastupidavusdialoogi ning institutsioonidevahelise parema õigusloome kokkulepe kontekstis tegema koostööd Euroopa Parlamendiga, et teha ettepanek vajalike muudatuste kohta majanduse juhtimises, mis tagavad sotsiaalse progressi ja kaitsevad kõige haavatavamaid rühmi võimalike tulevaste kohandamisprogrammidega kaasnevate tagajärgede eest;

| 16. | tunnistab, et taasterahastu on märkimisväärse suurusega, kuid peab kahetsusväärseks, et ELi eelarve piiratud suurus ning selle kulupõhisus ja tasakaalu põhimõte tähendavad, et ka selle ümberjaotamis- ja stabiliseerimisfunktsioonid on väga piiratud; tunnistab sotsiaal- ja ühtekuuluvuspoliitika tähtsust ning ootab nende tugevdamist, kui vajadus selleks suureneb; rõhutab, et seetõttu on aina olulisem kasutada täielikult ära kõiki mitmeaastase finantsraamistiku, taasterahastu ja omavahendite süsteemi võimalusi, et toetada riikide majanduse kaasavat taastumist, sotsiaalset õiglust ning keskkonnaalast, majanduslikku, sotsiaalset ja kaasavat vastupidavust ning edendada sotsiaalpoliitikat ja sotsiaalvaldkonna investeeringuid, tugevdades samas ELi eelarvet omavahendite laiema portfelliga; |
| --- | --- |

16.

tunnistab, et taasterahastu on märkimisväärse suurusega, kuid peab kahetsusväärseks, et ELi eelarve piiratud suurus ning selle kulupõhisus ja tasakaalu põhimõte tähendavad, et ka selle ümberjaotamis- ja stabiliseerimisfunktsioonid on väga piiratud; tunnistab sotsiaal- ja ühtekuuluvuspoliitika tähtsust ning ootab nende tugevdamist, kui vajadus selleks suureneb; rõhutab, et seetõttu on aina olulisem kasutada täielikult ära kõiki mitmeaastase finantsraamistiku, taasterahastu ja omavahendite süsteemi võimalusi, et toetada riikide majanduse kaasavat taastumist, sotsiaalset õiglust ning keskkonnaalast, majanduslikku, sotsiaalset ja kaasavat vastupidavust ning edendada sotsiaalpoliitikat ja sotsiaalvaldkonna investeeringuid, tugevdades samas ELi eelarvet omavahendite laiema portfelliga;

| 17. | on seisukohal, et taasterahastus, mitmeaastases finantsraamistikus ja ELi eelarves tuleb ette näha investeeringuid sotsiaalsete eesmärkide ja eelkõige sotsiaalse progressi saavutamiseks, nagu on sätestatud ELi lepingu artiklis 3 ja ELi toimimise lepingu artiklis 9, ja need investeeringud peavad olema võrreldavad keskkonnahoidlike ja digivaldkonna investeeringutega, ning on arvamusel, et vaesuse ja ebavõrdsuse vähendamine peaks olema kõigi kuluotsuste puhul läbiv aspekt; on veendunud, et tugeva ja kaasava taastumise huvides võib olla vaja tugevdada ELi eelarve ümberjaotamis- ja stabiliseerimisfunktsioone; kutsub liikmesriike üles täielikult ära kasutama mitmeaastase finantsraamistiku, Euroopa taasterahastu ja omavahendite süsteemi kõiki võimalusi, et toetada oma riikide majanduse elavdamises sotsiaalseid eesmärke ja sotsiaalset õiglust eesmärgiga tugevdada sotsiaalseid püüdlusi nii mitmeaastases finantsraamistikus kui ka taaste- ja vastupidavusrahastus; kutsub liikmesriike üles kiirendama mitmeaastase finantsraamistiku (2014–2020) kohaste ELi programmide ja rahaliste vahendite rakendamist ning kiiresti ratifitseerima otsust (EL, Euratom) 2020/2053, ja rõhutab, et uute omavahendite kasutuselevõtu tegevuskava rakendamine on oluline, et maksta tagasi ELi taasterahastu kulud ilma ELi tööhõive- ja sotsiaalpoliitika kulude või nendesse valdkondadesse tehtud investeeringute põhjendamatu vähendamiseta mitmeaastase finantsraamistiku 2021–2027 raames; |
| --- | --- |

17.

on seisukohal, et taasterahastus, mitmeaastases finantsraamistikus ja ELi eelarves tuleb ette näha investeeringuid sotsiaalsete eesmärkide ja eelkõige sotsiaalse progressi saavutamiseks, nagu on sätestatud ELi lepingu artiklis 3 ja ELi toimimise lepingu artiklis 9, ja need investeeringud peavad olema võrreldavad keskkonnahoidlike ja digivaldkonna investeeringutega, ning on arvamusel, et vaesuse ja ebavõrdsuse vähendamine peaks olema kõigi kuluotsuste puhul läbiv aspekt; on veendunud, et tugeva ja kaasava taastumise huvides võib olla vaja tugevdada ELi eelarve ümberjaotamis- ja stabiliseerimisfunktsioone; kutsub liikmesriike üles täielikult ära kasutama mitmeaastase finantsraamistiku, Euroopa taasterahastu ja omavahendite süsteemi kõiki võimalusi, et toetada oma riikide majanduse elavdamises sotsiaalseid eesmärke ja sotsiaalset õiglust eesmärgiga tugevdada sotsiaalseid püüdlusi nii mitmeaastases finantsraamistikus kui ka taaste- ja vastupidavusrahastus; kutsub liikmesriike üles kiirendama mitmeaastase finantsraamistiku (2014–2020) kohaste ELi programmide ja rahaliste vahendite rakendamist ning kiiresti ratifitseerima otsust (EL, Euratom) 2020/2053, ja rõhutab, et uute omavahendite kasutuselevõtu tegevuskava rakendamine on oluline, et maksta tagasi ELi taasterahastu kulud ilma ELi tööhõive- ja sotsiaalpoliitika kulude või nendesse valdkondadesse tehtud investeeringute põhjendamatu vähendamiseta mitmeaastase finantsraamistiku 2021–2027 raames;

| 18. | kiidab heaks Euroopa poolaastasse selliste komponentide lisamise, mis puudutavad taaste- ja vastupidavusrahastu raames läbi viidavaid haridus-, kultuuri-, spordi- ja meediasektori konkreetseid tegevusi; kutsub komisjoni üles tähelepanelikult jälgima liikmesriikide eduaruandeid riiklike taaste- ja vastupidavuskavade rakendamise kohta Euroopa poolaasta raames, et teha kindlaks, mil määral on taaste- ja vastupidavusrahastu eesmärgid täidetud; |
| --- | --- |

18.

kiidab heaks Euroopa poolaastasse selliste komponentide lisamise, mis puudutavad taaste- ja vastupidavusrahastu raames läbi viidavaid haridus-, kultuuri-, spordi- ja meediasektori konkreetseid tegevusi; kutsub komisjoni üles tähelepanelikult jälgima liikmesriikide eduaruandeid riiklike taaste- ja vastupidavuskavade rakendamise kohta Euroopa poolaasta raames, et teha kindlaks, mil määral on taaste- ja vastupidavusrahastu eesmärgid täidetud;

| 19. | rõhutab, et 2021. aasta kestliku majanduskasvu strateegias mainitakse ELi konkurentsivõimelise kestlikkuse eesmärgi täitmist, kuid seda mõistet ei ole ELi aluslepingutes määratletud eesmärgina ega esine see ka ÜRO kestliku arengu eesmärkide hulgas; kutsub seetõttu komisjoni üles täitma ELi lepingu artiklis ja ELi toimimise lepingu artiklites 8–11 sätestatud eesmärke ning täpsemalt määratlema toimetulekuvõimet, mis ei ole mitte ainult suutlikkus pidada vastu katsumustele ja nendega toime tulla, vaid ka oskus käia muutustega ümber jätkusuutlikul, õiglasel ja demokraatlikul viisil (33); |
| --- | --- |

19.

rõhutab, et 2021. aasta kestliku majanduskasvu strateegias mainitakse ELi konkurentsivõimelise kestlikkuse eesmärgi täitmist, kuid seda mõistet ei ole ELi aluslepingutes määratletud eesmärgina ega esine see ka ÜRO kestliku arengu eesmärkide hulgas; kutsub seetõttu komisjoni üles täitma ELi lepingu artiklis ja ELi toimimise lepingu artiklites 8–11 sätestatud eesmärke ning täpsemalt määratlema toimetulekuvõimet, mis ei ole mitte ainult suutlikkus pidada vastu katsumustele ja nendega toime tulla, vaid ka oskus käia muutustega ümber jätkusuutlikul, õiglasel ja demokraatlikul viisil (33

| 20. | rõhutab, et sotsiaalne progress on üks ELi lepingu artikli 3 lõikes 3 sätestatud ELi eesmärkidest; märgib, et mitmeaastase finantsraamistiku lepingus tuleb nõuetekohaselt käsitleda COVID-19 pandeemia tõsiseid sotsiaalseid tagajärgi ja vajadust jõulise reageerimise järele, mis peab ilmnema investeeringute kujul, et vältida töötuse, vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse edasist suurenemist, tagades samas, et kedagi ei jäeta kõrvale; rõhutab vajadust muuta investeerimisel prioriteediks sotsiaalne progress koos rohepöörde ja digiüleminekuga, et kaitsta kõiki ühiskonna liikmeid, eriti kõige haavatavamaid inimesi praeguse kriisi negatiivse mõju eest ja leevendada suurenevat ebavõrdsust; tuletab meelde, et komisjoni hinnangul on sotsiaalsesse taristusse vajaminevate investeeringute suurus 192 miljardit eurot, kusjuures 62 % sellest peaks minema tervishoiule ja pikaajalisele hooldusele (taskukohane eluase – 57 miljardit eurot, tervishoid – 70 miljardit eurot, pikaajaline hooldus – 50 miljardit eurot, haridus ja elukestev õpe – 15 miljardit eurot) (34); kordab, kui olulised on projektid, mis avaldavad positiivset sotsiaalset mõju ja suurendavad sotsiaalset kaasatust; tuletab meelde, et sotsiaalse arengu kavad tuleb lisada riiklikesse taaste- ja vastupidavuskavadesse ja neis tuleb kirjeldada Euroopa sotsiaalõiguste samba ja sotsiaalsete investeeringute rakendamist sotsiaalsesse taristusse investeerimise puudujäägi vähendamiseks; rõhutab Euroopa Parlamendi rolli kaasseadusandjana ja nõuab parlamendi sisendi arvesse võtmist, et tagada taaste- ja vastupidavuskavade demokraatlik järelevalve; kutsub liikmesriike üles kehtestama mehhanismid, mis tagavad dialoogi piirkondlike sotsiaalpartneritega; |
| --- | --- |

20.

rõhutab, et sotsiaalne progress on üks ELi lepingu artikli 3 lõikes 3 sätestatud ELi eesmärkidest; märgib, et mitmeaastase finantsraamistiku lepingus tuleb nõuetekohaselt käsitleda COVID-19 pandeemia tõsiseid sotsiaalseid tagajärgi ja vajadust jõulise reageerimise järele, mis peab ilmnema investeeringute kujul, et vältida töötuse, vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse edasist suurenemist, tagades samas, et kedagi ei jäeta kõrvale; rõhutab vajadust muuta investeerimisel prioriteediks sotsiaalne progress koos rohepöörde ja digiüleminekuga, et kaitsta kõiki ühiskonna liikmeid, eriti kõige haavatavamaid inimesi praeguse kriisi negatiivse mõju eest ja leevendada suurenevat ebavõrdsust; tuletab meelde, et komisjoni hinnangul on sotsiaalsesse taristusse vajaminevate investeeringute suurus 192 miljardit eurot, kusjuures 62 % sellest peaks minema tervishoiule ja pikaajalisele hooldusele (taskukohane eluase – 57 miljardit eurot, tervishoid – 70 miljardit eurot, pikaajaline hooldus – 50 miljardit eurot, haridus ja elukestev õpe – 15 miljardit eurot) (34

| 21. | kutsub liikmesriike üles suurendama sisemajanduse koguproduktist haridusele suunatud eraldisi ning seadma oma riiklikes taaste- ja vastupidavuskavades kõigisse haridustasanditesse, sealhulgas kutseharidusse ja -õppesse ning täiendus- ja ümberõppesse ambitsioonikate investeeringute tegemise majanduse taastumise tingimuseks viisil, mis edendab sotsiaalset ühtekuuluvust ja vähendab ebavõrdsust; |
| --- | --- |

21.

kutsub liikmesriike üles suurendama sisemajanduse koguproduktist haridusele suunatud eraldisi ning seadma oma riiklikes taaste- ja vastupidavuskavades kõigisse haridustasanditesse, sealhulgas kutseharidusse ja -õppesse ning täiendus- ja ümberõppesse ambitsioonikate investeeringute tegemise majanduse taastumise tingimuseks viisil, mis edendab sotsiaalset ühtekuuluvust ja vähendab ebavõrdsust;

Sotsiaalne mõõde

Sotsiaalne mõõde

| 22. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tegelema aktiivselt digilõhega, mis esineb juurdepääsul avalikele teenustele, millest paljud on COVID-19 pandeemia ajal digitaliseeritud, tagades ELi toetuse, sealhulgas rahalise toetuse kohaliku tasandi sotsiaalsele innovatsioonile, mille eesmärk on muuta avalikud teenused hõlpsamini kättesaadavaks, sh suutlikkuse suurendamine ja uuenduslike alt ülespoole suunatud algatuste laiendamine e-kaasatuse ja andmekirjaoskuse parandamiseks, et tagada kõigile ELi elanikele kvaliteetsete, juurdepääsetavate ja kasutajasõbralike üldhuviteenuste kättesaadavus; rõhutab, kui oluline on veelgi parandada digioskusi ning edendada ettevõtete ja haldusasutuste digipööret; rõhutab, et avalike teenuste üleminek digitehnoloogiale võib aidata hõlbustada tööjõu õiglast liikuvust, eelkõige sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise aspektist, ja kutsub liikmesriike üles kohustuma sellist digiüleminekut läbi viima; rõhutab, et liikmesriigid peaksid keskenduma ka investeeringutele linna- ja maapiirkondade majapidamiste ja peamiste transpordikoridoride paremasse ühenduvusse ja taristusse ning selle valdkonna innovatsioonile; |
| --- | --- |

22.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tegelema aktiivselt digilõhega, mis esineb juurdepääsul avalikele teenustele, millest paljud on COVID-19 pandeemia ajal digitaliseeritud, tagades ELi toetuse, sealhulgas rahalise toetuse kohaliku tasandi sotsiaalsele innovatsioonile, mille eesmärk on muuta avalikud teenused hõlpsamini kättesaadavaks, sh suutlikkuse suurendamine ja uuenduslike alt ülespoole suunatud algatuste laiendamine e-kaasatuse ja andmekirjaoskuse parandamiseks, et tagada kõigile ELi elanikele kvaliteetsete, juurdepääsetavate ja kasutajasõbralike üldhuviteenuste kättesaadavus; rõhutab, kui oluline on veelgi parandada digioskusi ning edendada ettevõtete ja haldusasutuste digipööret; rõhutab, et avalike teenuste üleminek digitehnoloogiale võib aidata hõlbustada tööjõu õiglast liikuvust, eelkõige sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise aspektist, ja kutsub liikmesriike üles kohustuma sellist digiüleminekut läbi viima; rõhutab, et liikmesriigid peaksid keskenduma ka investeeringutele linna- ja maapiirkondade majapidamiste ja peamiste transpordikoridoride paremasse ühenduvusse ja taristusse ning selle valdkonna innovatsioonile;

| 23. | kutsub liikmesriike üles võtma vajalikke meetmeid, et tugevdada oma digitaristut, ühenduvust ja koolides, ülikoolides ja õppekeskustes kasutatavaid haridusmeetodeid, kiirendada reforme, millega viiakse ellu digipööre, tagades sellega kasu kõigile ELi elanikele, ning tegema erilisi jõupingutusi, et veebiõpe oleks kõigile kättesaadav; tuletab sellega seoses meelde vajadust koolitada asjakohaselt õpetajaid, koolitajaid ja lapsevanemaid, kellel on digipöördes oluline roll, eelkõige seoses uute õppevormidega, nagu kaugõpe ja põimõpe; juhib tähelepanu vajadusele põhjalikult hinnata digitaaltehnoloogia liigse kasutamise mõju ning nõuab meetmeid, mis aitaksid paremini mõista digitehnoloogiast tulenevaid riske, mis võivad mõjutada eelkõige lapsi ja noori; rõhutab, et pikas perspektiivis ei ole digiõppe ja veebiõppe kättesaadavus mõeldud asendama õpetajate ja õppijate vahetut suhtlust, vaid pigem seda täiendama, sest ainult kontaktõpe suudab tõhusalt tagada sotsiaalsete ja suhtlemisoskuste omandamise; |
| --- | --- |

23.

kutsub liikmesriike üles võtma vajalikke meetmeid, et tugevdada oma digitaristut, ühenduvust ja koolides, ülikoolides ja õppekeskustes kasutatavaid haridusmeetodeid, kiirendada reforme, millega viiakse ellu digipööre, tagades sellega kasu kõigile ELi elanikele, ning tegema erilisi jõupingutusi, et veebiõpe oleks kõigile kättesaadav; tuletab sellega seoses meelde vajadust koolitada asjakohaselt õpetajaid, koolitajaid ja lapsevanemaid, kellel on digipöördes oluline roll, eelkõige seoses uute õppevormidega, nagu kaugõpe ja põimõpe; juhib tähelepanu vajadusele põhjalikult hinnata digitaaltehnoloogia liigse kasutamise mõju ning nõuab meetmeid, mis aitaksid paremini mõista digitehnoloogiast tulenevaid riske, mis võivad mõjutada eelkõige lapsi ja noori; rõhutab, et pikas perspektiivis ei ole digiõppe ja veebiõppe kättesaadavus mõeldud asendama õpetajate ja õppijate vahetut suhtlust, vaid pigem seda täiendama, sest ainult kontaktõpe suudab tõhusalt tagada sotsiaalsete ja suhtlemisoskuste omandamise;

| 24. | rõhutab, et komisjon ja liikmesriigid peaksid koguma paremini ja ühtlustatumalt andmeid kodutute arvu kohta ELis, kuna see on tõhusa avaliku poliitika alus; |
| --- | --- |

24.

rõhutab, et komisjon ja liikmesriigid peaksid koguma paremini ja ühtlustatumalt andmeid kodutute arvu kohta ELis, kuna see on tõhusa avaliku poliitika alus;

| 25. | rõhutab, et on tähtis investeerida sotsiaalõigustesse ning püüda integreerida Euroopa sotsiaalõiguste sambas sätestatud põhimõtteid, võttes nõuetekohaselt arvesse erinevaid sotsiaal-majanduslikke keskkondi, riiklike süsteemide mitmekesisust ja sotsiaalpartnerite rolli; |
| --- | --- |

25.

rõhutab, et on tähtis investeerida sotsiaalõigustesse ning püüda integreerida Euroopa sotsiaalõiguste sambas sätestatud põhimõtteid, võttes nõuetekohaselt arvesse erinevaid sotsiaal-majanduslikke keskkondi, riiklike süsteemide mitmekesisust ja sotsiaalpartnerite rolli;

| 26. | on mures, et laiaulatusliku maksude vältimise tõttu jääb saamata suur summa maksutulu; palub nõukogul kiirendada läbirääkimisi õigusaktide üle, mis käsitlevad riigipõhist avalikku aruandlust ja ühist konsolideeritud ettevõtte tulumaksubaasi, ning vaadata läbi nii äriühingute maksustamise käitumisjuhendi töörühma kriteeriumid kui ka maksualast koostööd mittetegevate jurisdiktsioonide ELi loetelu kriteeriumid; |
| --- | --- |

26.

on mures, et laiaulatusliku maksude vältimise tõttu jääb saamata suur summa maksutulu; palub nõukogul kiirendada läbirääkimisi õigusaktide üle, mis käsitlevad riigipõhist avalikku aruandlust ja ühist konsolideeritud ettevõtte tulumaksubaasi, ning vaadata läbi nii äriühingute maksustamise käitumisjuhendi töörühma kriteeriumid kui ka maksualast koostööd mittetegevate jurisdiktsioonide ELi loetelu kriteeriumid;

| 27. | kutsub komisjoni ja nõukogu üles tegema kõik võimaliku, et võidelda maksudest kõrvalehoidumise ja maksustamise vältimise vastu ning tõhusalt tegeleda mõnes liikmesriigis vastu võetud kahjulike maksutavadega; |
| --- | --- |

27.

kutsub komisjoni ja nõukogu üles tegema kõik võimaliku, et võidelda maksudest kõrvalehoidumise ja maksustamise vältimise vastu ning tõhusalt tegeleda mõnes liikmesriigis vastu võetud kahjulike maksutavadega;

| 28. | peab kahetsusväärseks, et ühises tööhõivearuandes sisalduvad andmed ei ole selgelt esitatud, ning sageli on andmed palkade arengu, tootlikkuse, kapitali kasvu ja kasumi, ettevõtete subsiidiumide ja maksusoodustuste või tööjõu ja kapitali maksukiilu kohta ebaselged või raskesti võrreldavad; hoiatab, et tegurirühma tootlikkust ei ole mõõdetud; kutsub liikmesriike üles kasutama ühe Euroopa poolaasta vahendina soolise võrdõiguslikkuse indeksit ja analüüsima struktuurireforme soolisest perspektiivist; tuletab meelde, et uute nõudmiste, käitumiste ja reaktsioonide mõistmiseks on vaja olemasolevate ja uute andmete ning tõendite paremat kogumist, jälgimist ja kasutamist; on mures selle pärast, et puuduvad viited selle kohta, kuidas võidelda diskrimineerimise ja rassismi vastu ning kuidas tagada võrdsed võimalused ja inimväärne elu kõikidele rühmadele, sealhulgas lastele, ja nende juurdepääs haridusele; kutsub komisjoni üles tugevdama diskrimineerimisvastaste õigusaktide, poliitika ja tavade rakendamist, et tõhusalt võidelda igasuguse diskrimineerimise vastu (sh romavastasus) ning säilitada taastamismeetmetega sotsiaalne, vaimne, kultuuriline ja füüsiline heaolu; |
| --- | --- |

28.

peab kahetsusväärseks, et ühises tööhõivearuandes sisalduvad andmed ei ole selgelt esitatud, ning sageli on andmed palkade arengu, tootlikkuse, kapitali kasvu ja kasumi, ettevõtete subsiidiumide ja maksusoodustuste või tööjõu ja kapitali maksukiilu kohta ebaselged või raskesti võrreldavad; hoiatab, et tegurirühma tootlikkust ei ole mõõdetud; kutsub liikmesriike üles kasutama ühe Euroopa poolaasta vahendina soolise võrdõiguslikkuse indeksit ja analüüsima struktuurireforme soolisest perspektiivist; tuletab meelde, et uute nõudmiste, käitumiste ja reaktsioonide mõistmiseks on vaja olemasolevate ja uute andmete ning tõendite paremat kogumist, jälgimist ja kasutamist; on mures selle pärast, et puuduvad viited selle kohta, kuidas võidelda diskrimineerimise ja rassismi vastu ning kuidas tagada võrdsed võimalused ja inimväärne elu kõikidele rühmadele, sealhulgas lastele, ja nende juurdepääs haridusele; kutsub komisjoni üles tugevdama diskrimineerimisvastaste õigusaktide, poliitika ja tavade rakendamist, et tõhusalt võidelda igasuguse diskrimineerimise vastu (sh romavastasus) ning säilitada taastamismeetmetega sotsiaalne, vaimne, kultuuriline ja füüsiline heaolu;

| 29. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles töötama välja kvaliteetse tööhõive paketi, võttes arvesse erinevaid riiklikke tavasid ning sotsiaalpartnerite ja kollektiivläbirääkimiste rolli, sealhulgas koostama seadusandlikke algatusi, mille eesmärk ei ole üksnes tõsta palku ja kaitsta inimväärseid töötingimusi kõigi jaoks, pöörates erilist tähelepanu kaugtööle, õigusele olla mittekättesaadav, töö- ja eraelu tasakaalule, vaimsele heaolule tööl, töötervishoiule ja tööohutusele, platvormitöötajate õigustele, kvaliteetsete töökohtade tagamisele esmatähtsate töötajate jaoks, demokraatia tugevdamisele töökohal ning sotsiaalpartnerite rollile ja kollektiivläbirääkimistele; rõhutab, et kvaliteetsete töökohtade loomine on üks taaste ja vastupidavuse rahastamisvahendi määruses sisalduvatest eesmärkidest ja seda tuleb teha reformide ja investeeringute laiaulatusliku paketi abil, samuti meetmete abil, millega tagatakse stabiilsed lepingud, korralikud palgad, kollektiivläbirääkimiste õigus ja sotsiaalkaitse alammäärad, sh ülevalpool vaesuspiiri olevad korralikud pensionid; kutsub komisjoni üles lisama need näitajad riiklikesse taaste- ja vastupidavuskavades sotsiaalse progressi hindamise suunistesse; juhib tähelepanu sellele, et riiklikes kavades ette nähtud tööturureformid peavad olema nende eesmärkide saavutamisega kooskõlas; |
| --- | --- |

29.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles töötama välja kvaliteetse tööhõive paketi, võttes arvesse erinevaid riiklikke tavasid ning sotsiaalpartnerite ja kollektiivläbirääkimiste rolli, sealhulgas koostama seadusandlikke algatusi, mille eesmärk ei ole üksnes tõsta palku ja kaitsta inimväärseid töötingimusi kõigi jaoks, pöörates erilist tähelepanu kaugtööle, õigusele olla mittekättesaadav, töö- ja eraelu tasakaalule, vaimsele heaolule tööl, töötervishoiule ja tööohutusele, platvormitöötajate õigustele, kvaliteetsete töökohtade tagamisele esmatähtsate töötajate jaoks, demokraatia tugevdamisele töökohal ning sotsiaalpartnerite rollile ja kollektiivläbirääkimistele; rõhutab, et kvaliteetsete töökohtade loomine on üks taaste ja vastupidavuse rahastamisvahendi määruses sisalduvatest eesmärkidest ja seda tuleb teha reformide ja investeeringute laiaulatusliku paketi abil, samuti meetmete abil, millega tagatakse stabiilsed lepingud, korralikud palgad, kollektiivläbirääkimiste õigus ja sotsiaalkaitse alammäärad, sh ülevalpool vaesuspiiri olevad korralikud pensionid; kutsub komisjoni üles lisama need näitajad riiklikesse taaste- ja vastupidavuskavades sotsiaalse progressi hindamise suunistesse; juhib tähelepanu sellele, et riiklikes kavades ette nähtud tööturureformid peavad olema nende eesmärkide saavutamisega kooskõlas;

| 30. | märgib, et makromajanduspoliitika, mis tagab kõrgel tasemel kvaliteetse tööhõive ja õiglase maksustamise, on liikmesriikide vananeva elanikkonna demograafilises kontekstis meie riiklike pensionisüsteemide jätkusuutlikkuse jaoks ülioluline; rõhutab, et töötajaid ja ettevõtteid on vaja veelgi enam toetada, arvestades, et liikmesriigid püüdlevad koroonakriisi tõttu endiselt makromajandusliku stabiilsuse poole; nõuab, et ELi tasandil oleks ühine lähenemisviis, kuidas vältida ebaausat ja ebamõistlikku tööjõukulude konkurentsi ning suurendada kõigi jaoks ülespoole suunatud sotsiaalset lähenemist; |
| --- | --- |

30.

märgib, et makromajanduspoliitika, mis tagab kõrgel tasemel kvaliteetse tööhõive ja õiglase maksustamise, on liikmesriikide vananeva elanikkonna demograafilises kontekstis meie riiklike pensionisüsteemide jätkusuutlikkuse jaoks ülioluline; rõhutab, et töötajaid ja ettevõtteid on vaja veelgi enam toetada, arvestades, et liikmesriigid püüdlevad koroonakriisi tõttu endiselt makromajandusliku stabiilsuse poole; nõuab, et ELi tasandil oleks ühine lähenemisviis, kuidas vältida ebaausat ja ebamõistlikku tööjõukulude konkurentsi ning suurendada kõigi jaoks ülespoole suunatud sotsiaalset lähenemist;

| 31. | rõhutab, et sotsiaaldialoog ja kollektiivläbirääkimised on tähtsad vahendid, mis aitavad tööandjatel ja ametiühingutel kehtestada õiglased palgad ja töötingimused, ning et tugev kollektiivläbirääkimiste süsteem suurendab liikmesriikide vastupanuvõimet majanduskriisi ajal; on kindlalt veendunud, et demokraatlik, vastupidav ja sotsiaalselt õiglane taastumine peaks põhinema sotsiaaldialoogil, sealhulgas kollektiivläbirääkimistel; kordab oma seisukohta, et liikmesriigid peaksid võtma meetmeid, et edendada ametiühingute rohkust ja pöörata tagasi kollektiivläbirääkimiste ulatuse vähenemine; märgib, kui oluline on tagada, et ELi töötajad oleks kaitstud korraliku miinimumpalgaga, õigusaktidega või kollektiivlepingutega, nii et neile oleks tagatud inimväärne elatustase sõltumata töökohast; väljendab sellega seoses heameelt komisjoni ettepaneku üle võtta vastu direktiiv ELi piisavate miinimumpalkade kohta, mille eesmärk on suurendada kollektiivläbirääkimiste ulatust ja tagada, et töötajad oleksid Euroopa Liidus kaitstud piisaval tasemel kehtestatud miinimumpalkadega; |
| --- | --- |

31.

rõhutab, et sotsiaaldialoog ja kollektiivläbirääkimised on tähtsad vahendid, mis aitavad tööandjatel ja ametiühingutel kehtestada õiglased palgad ja töötingimused, ning et tugev kollektiivläbirääkimiste süsteem suurendab liikmesriikide vastupanuvõimet majanduskriisi ajal; on kindlalt veendunud, et demokraatlik, vastupidav ja sotsiaalselt õiglane taastumine peaks põhinema sotsiaaldialoogil, sealhulgas kollektiivläbirääkimistel; kordab oma seisukohta, et liikmesriigid peaksid võtma meetmeid, et edendada ametiühingute rohkust ja pöörata tagasi kollektiivläbirääkimiste ulatuse vähenemine; märgib, kui oluline on tagada, et ELi töötajad oleks kaitstud korraliku miinimumpalgaga, õigusaktidega või kollektiivlepingutega, nii et neile oleks tagatud inimväärne elatustase sõltumata töökohast; väljendab sellega seoses heameelt komisjoni ettepaneku üle võtta vastu direktiiv ELi piisavate miinimumpalkade kohta, mille eesmärk on suurendada kollektiivläbirääkimiste ulatust ja tagada, et töötajad oleksid Euroopa Liidus kaitstud piisaval tasemel kehtestatud miinimumpalkadega;

| 32. | kutsub liikmesriike üles võtma meetmeid, et muuta sotsiaalkaitsesüsteemid paremini kättesaadavaks, et tagada piisav minimaalne sotsiaalkaitse kõigile töötajatele (eelkõige kaitsetumas olukorras töötajatele, nagu mittestandardses töösuhtes olevad töötajad, füüsilisest isikust ettevõtjad, sisserändajad ja puudega isikud), eelkõige järgides nõukogu 8. novembri 2019. aasta soovitust töötajate ja füüsilisest isikust ettevõtjate juurdepääsu kohta sotsiaalkaitsele (35); väljendab veel kord heameelt nimetatud soovituse vastuvõtmise üle esimese meetmena ja komisjoni lubaduse üle tugevdada ELis sotsiaalkaitsesüsteemi, kuid rõhutab, et sotsiaalkaitse üldine kättesaadavus tuleb teoks teha, eriti praegustes rasketes oludes; kutsub liikmesriike üles töötama välja ja tugevdama stiimuleid eakamate töötajate tööhõivevõimaluste suurendamiseks, tagades samal ajal, et pensionisüsteemid oleks piisavad ja jätkusuutlikud; |
| --- | --- |

32.

kutsub liikmesriike üles võtma meetmeid, et muuta sotsiaalkaitsesüsteemid paremini kättesaadavaks, et tagada piisav minimaalne sotsiaalkaitse kõigile töötajatele (eelkõige kaitsetumas olukorras töötajatele, nagu mittestandardses töösuhtes olevad töötajad, füüsilisest isikust ettevõtjad, sisserändajad ja puudega isikud), eelkõige järgides nõukogu 8. novembri 2019. aasta soovitust töötajate ja füüsilisest isikust ettevõtjate juurdepääsu kohta sotsiaalkaitsele (35

| 33. | kutsub komisjoni üles seadma esmatähtsaks puuetega inimeste õigusi käsitleva strateegia avaldamise ning nõuab tungivalt, et liikmesriigid peaksid meeles ja töötaksid selle nimel, et kompenseerida ebaproportsionaalseid negatiivseid mõjusid, mida pandeemia kontekstis vastu võetud meetmed haavatavatele rühmadele avaldavad; |
| --- | --- |

33.

kutsub komisjoni üles seadma esmatähtsaks puuetega inimeste õigusi käsitleva strateegia avaldamise ning nõuab tungivalt, et liikmesriigid peaksid meeles ja töötaksid selle nimel, et kompenseerida ebaproportsionaalseid negatiivseid mõjusid, mida pandeemia kontekstis vastu võetud meetmed haavatavatele rühmadele avaldavad;

| 34. | tuletab meelde, et koroonakriis on pannud liikmesriikide tervishoiusüsteemid enneolematu surve alla, mis rõhutab piisava rahastamise tähtsust, eelkõige kasutades parimal võimalikul viisil ära taaste- ja vastupidavusrahastut, et suurendada kriisiks valmisoleku suutlikkust ning tugevdada sotsiaalset ja institutsioonilist vastupidavust, samuti rahvatervise- ja piisava personaliga tervishoiusüsteemide suutlikkust, juurdepääsetavust, tulemuslikkust ja kvaliteeti, muu hulgas selleks, et kiirendada vaktsiinide koordineeritud jaotamist ja õigeaegset kättesaadavust kõikidele liikmesriikidele ja kõigile inimestele; väljendab sellega seoses heameelt tugeva ELi terviseliidu loomise üle; kutsub liikmesriike üles tagama võrdse ja üldise juurdepääsu kvaliteetsetele tervishoiuteenustele, sealhulgas ennetavale pikaajalisele hooldusele ja tervise edendamisele, pöörates erilist tähelepanu eakate kvaliteetsele hooldusele, eelkõige tehes selles valdkonnas sihtotstarbelisi investeeringuid ning lõpetades ebakindluse ja ajutise töö kuritarvitamise tervishoiusektoris; |
| --- | --- |

34.

tuletab meelde, et koroonakriis on pannud liikmesriikide tervishoiusüsteemid enneolematu surve alla, mis rõhutab piisava rahastamise tähtsust, eelkõige kasutades parimal võimalikul viisil ära taaste- ja vastupidavusrahastut, et suurendada kriisiks valmisoleku suutlikkust ning tugevdada sotsiaalset ja institutsioonilist vastupidavust, samuti rahvatervise- ja piisava personaliga tervishoiusüsteemide suutlikkust, juurdepääsetavust, tulemuslikkust ja kvaliteeti, muu hulgas selleks, et kiirendada vaktsiinide koordineeritud jaotamist ja õigeaegset kättesaadavust kõikidele liikmesriikidele ja kõigile inimestele; väljendab sellega seoses heameelt tugeva ELi terviseliidu loomise üle; kutsub liikmesriike üles tagama võrdse ja üldise juurdepääsu kvaliteetsetele tervishoiuteenustele, sealhulgas ennetavale pikaajalisele hooldusele ja tervise edendamisele, pöörates erilist tähelepanu eakate kvaliteetsele hooldusele, eelkõige tehes selles valdkonnas sihtotstarbelisi investeeringuid ning lõpetades ebakindluse ja ajutise töö kuritarvitamise tervishoiusektoris;

| 35. | rõhutab, et pandeemia vastu võitlemine on sotsiaalse ja majandusliku taastumise ning taastamispingutuste tulemuslikkuse eeltingimus; väljendab heameelt COVID-19 vaktsiinide väljatöötamise üle, kuid on väga mures tootmis- ja tarnegraafikute tõsiste rikkumiste pärast; nõuab, et COVID-19 vaktsiine käsitletaks avalike hüvedena, mis on kõigile tagatud; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles ületama patentidest ja intellektuaalomandi õigustest tulenevaid tõkkeid ja piiranguid, et tagada vaktsiinide laialdane tootmine ja õigeaegne levitamine kõigile riikidele ja kõigile inimestele; |
| --- | --- |

35.

rõhutab, et pandeemia vastu võitlemine on sotsiaalse ja majandusliku taastumise ning taastamispingutuste tulemuslikkuse eeltingimus; väljendab heameelt COVID-19 vaktsiinide väljatöötamise üle, kuid on väga mures tootmis- ja tarnegraafikute tõsiste rikkumiste pärast; nõuab, et COVID-19 vaktsiine käsitletaks avalike hüvedena, mis on kõigile tagatud; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles ületama patentidest ja intellektuaalomandi õigustest tulenevaid tõkkeid ja piiranguid, et tagada vaktsiinide laialdane tootmine ja õigeaegne levitamine kõigile riikidele ja kõigile inimestele;

| 36. | tuletab meelde, et tööhõivelõhe, sooline palgalõhe ja sooline pensionilõhe on endiselt väga suured; rõhutab, et Euroopa poolaasta protsess ja taaste- ja vastupidavusrahastu peaksid aitama neid probleeme lahendada; nõuab, et tugevdataks soolist võrdõiguslikkust soolise aspekti arvestamise abil ning et komisjon kiirendaks mõjusa, läbipaistva, tervikliku, tulemustele orienteeritud ja tulemuspõhise metoodika kasutuselevõtmist kõigi ELi programmide puhul; peab tervitatavaks komisjoni kavatsust kehtestada siduvad palga läbipaistvuse meetmed, sealhulgas soolise palgavõrdsuse indeks; nõuab tungivalt nende meetmete kiiret vastuvõtmist, et vältida edasist soolist ebavõrdsust; kutsub liikmesriike ja komisjoni üles toetama naiste ettevõtlust ja hõlbustama nende juurdepääsu rahastamisele; palub, et liikmesriigid lõpetaksid nõukogus naissoost juhatuseliikmete direktiivi läbirääkimiste ummikseisu; |
| --- | --- |

36.

tuletab meelde, et tööhõivelõhe, sooline palgalõhe ja sooline pensionilõhe on endiselt väga suured; rõhutab, et Euroopa poolaasta protsess ja taaste- ja vastupidavusrahastu peaksid aitama neid probleeme lahendada; nõuab, et tugevdataks soolist võrdõiguslikkust soolise aspekti arvestamise abil ning et komisjon kiirendaks mõjusa, läbipaistva, tervikliku, tulemustele orienteeritud ja tulemuspõhise metoodika kasutuselevõtmist kõigi ELi programmide puhul; peab tervitatavaks komisjoni kavatsust kehtestada siduvad palga läbipaistvuse meetmed, sealhulgas soolise palgavõrdsuse indeks; nõuab tungivalt nende meetmete kiiret vastuvõtmist, et vältida edasist soolist ebavõrdsust; kutsub liikmesriike ja komisjoni üles toetama naiste ettevõtlust ja hõlbustama nende juurdepääsu rahastamisele; palub, et liikmesriigid lõpetaksid nõukogus naissoost juhatuseliikmete direktiivi läbirääkimiste ummikseisu;

| 37. | palub, et komisjon laiendaks edaspidi riigipõhiseid soovitusi ja lisaks neisse ka tulemused, mis käsitlevad sotsiaalpartnerite kaasamist palgakujundusmehhanismidesse ning sellise kaasamise tõhusust; |
| --- | --- |

37.

palub, et komisjon laiendaks edaspidi riigipõhiseid soovitusi ja lisaks neisse ka tulemused, mis käsitlevad sotsiaalpartnerite kaasamist palgakujundusmehhanismidesse ning sellise kaasamise tõhusust;

| 38. | rõhutab, et ELi oskuste tegevuskava õigeaegne, tõhus ja õiglane rakendamine on äärmiselt oluline, et edendada tööhõivet tervishoiusektoris ja vähendada oskustega töötajate nappust uutes töövaldkondades; hoiatab siiski, et oskuste tegevuskavast ei piisa, et lahendada ELi tööturul suureneva ebakindluse ja palgavaesuse probleem; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama, et kvaliteetseid, taskukohaseid ja kaasavaid oskusi ja kutseõpet arendatakse kvalifikatsioonide omandamise ja vastastikuse tunnustamise ning pädevuste, õpitulemuste ja diplomite tunnustamise ja valideerimise kaudu kõikidel haridustasanditel, samuti mitteformaalse õppe kaudu, pakkudes kohandatud tuge ja aktiivset teavitustegevust, eelkõige ühiskonna kõige tõrjutumate rühmade jaoks, vältides seeläbi stereotüüpe; rõhutab, et kogu ELis tuleb toetada elukestvat õpet, kuna see on oluline üleminekul digi-, rohe-, konkurentsivõimelisele ja vastupidavale ELi majandusele; |
| --- | --- |

38.

rõhutab, et ELi oskuste tegevuskava õigeaegne, tõhus ja õiglane rakendamine on äärmiselt oluline, et edendada tööhõivet tervishoiusektoris ja vähendada oskustega töötajate nappust uutes töövaldkondades; hoiatab siiski, et oskuste tegevuskavast ei piisa, et lahendada ELi tööturul suureneva ebakindluse ja palgavaesuse probleem; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama, et kvaliteetseid, taskukohaseid ja kaasavaid oskusi ja kutseõpet arendatakse kvalifikatsioonide omandamise ja vastastikuse tunnustamise ning pädevuste, õpitulemuste ja diplomite tunnustamise ja valideerimise kaudu kõikidel haridustasanditel, samuti mitteformaalse õppe kaudu, pakkudes kohandatud tuge ja aktiivset teavitustegevust, eelkõige ühiskonna kõige tõrjutumate rühmade jaoks, vältides seeläbi stereotüüpe; rõhutab, et kogu ELis tuleb toetada elukestvat õpet, kuna see on oluline üleminekul digi-, rohe-, konkurentsivõimelisele ja vastupidavale ELi majandusele;

| 39. | tuletab meelde selliste ELi programmide tähtsust nagu noortegarantii, mille paketti on hiljuti tugevdatud; kutsub liikmesriike üles rakendama seda programmi kiiresti tihedas kooskõlas selliste ELi fondidega nagu Euroopa Sotsiaalfond+, et tegeleda oma NEET-noorte olukorraga, pöörates erilist tähelepanu neile, kes elavad maapiirkondades ja piirkondades, mille tööturul valitsevad looduslikud või demograafilised piirangud, tagamaks, et kõik alla 30-aastased noored saaksid kvaliteetse töö-, haridustee jätkamise, kutsehariduse või -koolituse võimalusi, et nad saaksid arendada oskusi, mis on vajalikud töövõimaluste jaoks paljudes sektorites, või et neile pakutaks tasustatud õpipoisi- või praktikakohta nelja kuu jooksul; |
| --- | --- |

39.

tuletab meelde selliste ELi programmide tähtsust nagu noortegarantii, mille paketti on hiljuti tugevdatud; kutsub liikmesriike üles rakendama seda programmi kiiresti tihedas kooskõlas selliste ELi fondidega nagu Euroopa Sotsiaalfond+, et tegeleda oma NEET-noorte olukorraga, pöörates erilist tähelepanu neile, kes elavad maapiirkondades ja piirkondades, mille tööturul valitsevad looduslikud või demograafilised piirangud, tagamaks, et kõik alla 30-aastased noored saaksid kvaliteetse töö-, haridustee jätkamise, kutsehariduse või -koolituse võimalusi, et nad saaksid arendada oskusi, mis on vajalikud töövõimaluste jaoks paljudes sektorites, või et neile pakutaks tasustatud õpipoisi- või praktikakohta nelja kuu jooksul;

| 40. | ärgitab liikmesriike kohandama ajutiselt ELi koolide puuvilja-, köögivilja- ja piimakava seoses koolide sulgemisega, kui see on pandeemiaga võitlemiseks vajalik, et tagada laste tervislike toitumisharjumuste jätkumine sel perioodil ja ennetada vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse ohus olevate inimeste alatoitumist, toetades ühtlasi kohalikke tootjaid; |
| --- | --- |

40.

ärgitab liikmesriike kohandama ajutiselt ELi koolide puuvilja-, köögivilja- ja piimakava seoses koolide sulgemisega, kui see on pandeemiaga võitlemiseks vajalik, et tagada laste tervislike toitumisharjumuste jätkumine sel perioodil ja ennetada vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse ohus olevate inimeste alatoitumist, toetades ühtlasi kohalikke tootjaid;

| 41. | rõhutab, kui oluline on ELi programmide ja riiklike meetmete horisontaalne kooskõlastamine sotsiaalse õigluse ja võrdsuse, sotsiaalse arengu ning vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse ohu, sealhulgas laste vaesuse, palgavaesuse ning oskuste nappuse ja sissetulekute ebavõrdsuse ennetamise valdkonnas; juhib tähelepanu sellele, et parim näide eespool nimetatud horisontaalse koordineerimise kohta on Euroopa Sotsiaalfond; rõhutab samal ajal jõuliselt, et sotsiaalne ja tööhõivealane mõju peaks olema läbiv aspekt kõikides kuluprogrammides; |
| --- | --- |

41.

rõhutab, kui oluline on ELi programmide ja riiklike meetmete horisontaalne kooskõlastamine sotsiaalse õigluse ja võrdsuse, sotsiaalse arengu ning vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse ohu, sealhulgas laste vaesuse, palgavaesuse ning oskuste nappuse ja sissetulekute ebavõrdsuse ennetamise valdkonnas; juhib tähelepanu sellele, et parim näide eespool nimetatud horisontaalse koordineerimise kohta on Euroopa Sotsiaalfond; rõhutab samal ajal jõuliselt, et sotsiaalne ja tööhõivealane mõju peaks olema läbiv aspekt kõikides kuluprogrammides;

| 42. | rõhutab, et ELi eelarve kaitsemeetmed, selle laenuvõtmise ja -andmise funktsioonid ning eelkõige eriolukorras töötuseriski leevendamiseks pakutava ajutise toetuse ELi rahastu on suurepärased näited sellest, kuidas ELi eelarve krediidivõimet ja mainet saab kasutada liikmesriikide meetmete toetamiseks kooskõlas Euroopa prioriteetidega, eelkõige ELi ajaloos enneolematu tervise- ja majanduskriisi põhjustatud erandlike asjaolude korral; |
| --- | --- |

42.

rõhutab, et ELi eelarve kaitsemeetmed, selle laenuvõtmise ja -andmise funktsioonid ning eelkõige eriolukorras töötuseriski leevendamiseks pakutava ajutise toetuse ELi rahastu on suurepärased näited sellest, kuidas ELi eelarve krediidivõimet ja mainet saab kasutada liikmesriikide meetmete toetamiseks kooskõlas Euroopa prioriteetidega, eelkõige ELi ajaloos enneolematu tervise- ja majanduskriisi põhjustatud erandlike asjaolude korral;

| 43. | nõuab paremat koordineerimist majandus- ja sotsiaalpoliitika vahel ning majanduse taastamise fondide ja struktuurifondide vahel, et parandada koostoimet ja suurendada sotsiaalseid investeeringuid, sealhulgas neid, mis on suunatud kriisiga eesliinil võitlejatele, nagu olulised töötajad, pidades oluliseks põhimõtet, et kedagi ei jäeta kõrvale; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kaasama kõik asjaomased riiklikud, piirkondlikud ja kohalikud ametiasutused, nende vastaval tasandil, et aidata kaasa Euroopa poolaastaga seotud meetmete kavandamisele ja rakendamisele, eelkõige tervishoiu- ja sotsiaalvaldkonnas, mis jäävad sageli majandus- ja fiskaalkaalutlustest välja; |
| --- | --- |

43.

nõuab paremat koordineerimist majandus- ja sotsiaalpoliitika vahel ning majanduse taastamise fondide ja struktuurifondide vahel, et parandada koostoimet ja suurendada sotsiaalseid investeeringuid, sealhulgas neid, mis on suunatud kriisiga eesliinil võitlejatele, nagu olulised töötajad, pidades oluliseks põhimõtet, et kedagi ei jäeta kõrvale; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kaasama kõik asjaomased riiklikud, piirkondlikud ja kohalikud ametiasutused, nende vastaval tasandil, et aidata kaasa Euroopa poolaastaga seotud meetmete kavandamisele ja rakendamisele, eelkõige tervishoiu- ja sotsiaalvaldkonnas, mis jäävad sageli majandus- ja fiskaalkaalutlustest välja;

| 44. | väljendab heameelt selle üle, et Euroopa poolaastasse lisati eluaseme taskukohasuse teema; palub komisjonil esitada ettepanek riiklike kodutuse kaotamise strateegiate ELi raamistiku kohta ning kutsub liikmesriike üles võtma kasutusele põhimõte „kõige tähtsam on eluase“, mis aitab kodutuse määra oluliselt vähendada, seades esikohale kodututele alalise eluaseme pakkumine, pakkudes võimalusi kütteostuvõimetuse kaotamiseks, lõpetades sunniviisilise väljatõstmise ja kaotades kodutuse kriminaliseerimine; rõhutab lisaks vajadust koguda paremaid ja ühtlustatumaid andmeid kodutute kohta ELis; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles esitama konkreetseid ettepanekuid energiaostuvõimetuse probleemi asjakohaseks lahendamiseks Euroopa rohelise kokkuleppe raames; |
| --- | --- |

44.

väljendab heameelt selle üle, et Euroopa poolaastasse lisati eluaseme taskukohasuse teema; palub komisjonil esitada ettepanek riiklike kodutuse kaotamise strateegiate ELi raamistiku kohta ning kutsub liikmesriike üles võtma kasutusele põhimõte „kõige tähtsam on eluase“, mis aitab kodutuse määra oluliselt vähendada, seades esikohale kodututele alalise eluaseme pakkumine, pakkudes võimalusi kütteostuvõimetuse kaotamiseks, lõpetades sunniviisilise väljatõstmise ja kaotades kodutuse kriminaliseerimine; rõhutab lisaks vajadust koguda paremaid ja ühtlustatumaid andmeid kodutute kohta ELis; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles esitama konkreetseid ettepanekuid energiaostuvõimetuse probleemi asjakohaseks lahendamiseks Euroopa rohelise kokkuleppe raames;

| 45. | kutsub komisjoni üles esitama vahendit asümmeetriliste šokkide mõju leevendamiseks, mis on pikas perspektiivis tõhus, näiteks piisav ja toimiv töötus(edasi)kindlustusskeem, mis oleks võimeline toetama riiklikke skeeme, kui osa ELi kogeb ajutist majandusšokki; rõhutab ELis investeeringute ja rahastamisele juurdepääsu toetamise ülimat tähtsust, et aidata makseraskustes VKEsid, luua kvaliteetseid töökohti strateegilistes sektorites ja edendada EL-is territoriaalset-, majanduslikku- ja sotsiaalset ühtekuuluvust; rõhutab asjaolu, et võiks kasutada koondatud töötajate jaoks mõeldud uut Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi, et leevendada koroonakriisi tagajärgi tööhõivele; palub seega liikmesriikidel esitada kiiresti komisjonile rahastamistaotlused, aitamaks COVID-19 tõttu töökoha kaotanud ELi töötajatel saada ümberõpet, omandada uus eriala ja pöörduda tööturule tagasi; |
| --- | --- |

45.

kutsub komisjoni üles esitama vahendit asümmeetriliste šokkide mõju leevendamiseks, mis on pikas perspektiivis tõhus, näiteks piisav ja toimiv töötus(edasi)kindlustusskeem, mis oleks võimeline toetama riiklikke skeeme, kui osa ELi kogeb ajutist majandusšokki; rõhutab ELis investeeringute ja rahastamisele juurdepääsu toetamise ülimat tähtsust, et aidata makseraskustes VKEsid, luua kvaliteetseid töökohti strateegilistes sektorites ja edendada EL-is territoriaalset-, majanduslikku- ja sotsiaalset ühtekuuluvust; rõhutab asjaolu, et võiks kasutada koondatud töötajate jaoks mõeldud uut Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi, et leevendada koroonakriisi tagajärgi tööhõivele; palub seega liikmesriikidel esitada kiiresti komisjonile rahastamistaotlused, aitamaks COVID-19 tõttu töökoha kaotanud ELi töötajatel saada ümberõpet, omandada uus eriala ja pöörduda tööturule tagasi;

| 46. | väljendab heameelt selle üle, et pandeemiale reageerimiseks ja Euroopa ettevõtete ümberkorraldamise toetamiseks kasutatakse ka Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi; märgib, et fondile juurdepääsemise aluseks olevat koondatud töötajate alampiiri on vähendatud 200ni, ja et see ELi vahend võiks aidata rahastada isikustatud tugimeetmeid, nagu näiteks vajadustele kohandatud koolituskursused, ümberõpe ja täiendusõpe; palub, et sellega seotud EL institutsioonid näitaksid üles paindlikkust ja analüüsiksid kasutuselevõtu taotlusi kiiresti, tagades, et fondi kasutuselevõtmiseks kuluks võimalikult vähe aega; |
| --- | --- |

46.

väljendab heameelt selle üle, et pandeemiale reageerimiseks ja Euroopa ettevõtete ümberkorraldamise toetamiseks kasutatakse ka Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi; märgib, et fondile juurdepääsemise aluseks olevat koondatud töötajate alampiiri on vähendatud 200ni, ja et see ELi vahend võiks aidata rahastada isikustatud tugimeetmeid, nagu näiteks vajadustele kohandatud koolituskursused, ümberõpe ja täiendusõpe; palub, et sellega seotud EL institutsioonid näitaksid üles paindlikkust ja analüüsiksid kasutuselevõtu taotlusi kiiresti, tagades, et fondi kasutuselevõtmiseks kuluks võimalikult vähe aega;

| 47. | rõhutab, et ajude äravoolu nähtus suurendab ELis majandusliku ja sotsiaalse arengu lõhet; palub komisjonil hinnata ajude äravoolu teatavates piirkondades ja sektorites, pakkuda vajaduse korral välja toetavaid meetmeid ning toetada liikuvaid töötajaid, tagades töötajate vaba liikumise ilma piiranguteta ning tugevdades õiguste ülekantavust; palub komisjonil esitada ettepanek ELi digitaalse sotsiaalkindlustusnumbri kohta; |
| --- | --- |

47.

rõhutab, et ajude äravoolu nähtus suurendab ELis majandusliku ja sotsiaalse arengu lõhet; palub komisjonil hinnata ajude äravoolu teatavates piirkondades ja sektorites, pakkuda vajaduse korral välja toetavaid meetmeid ning toetada liikuvaid töötajaid, tagades töötajate vaba liikumise ilma piiranguteta ning tugevdades õiguste ülekantavust; palub komisjonil esitada ettepanek ELi digitaalse sotsiaalkindlustusnumbri kohta;

| 48. | märgib vajadust pakkuda erituge demokraatia mõttes võtmetähtsusega meediasektorile viisil, mis austab ja edendab meediavabadust ja pluralismi ajal, mil veebikeskkonnas domineerivad üha enam mõned suured kasvava turujõu ja mobiilse maksubaasiga osalejad, mis takistab paljudel väiksematel ELi ettevõtetel ühtsel turul äritegevust alustada ja seda arendada, nagu on rõhutatud komisjoni teatises ELi 2012. aasta kestliku majanduskasvu strateegia kohta (36); juhib liikmesriikide tähelepanu konkreetsetele meetmetele, mis on sätestatud komisjoni 3. detsembril 2020. aastal avaldatud meedia tegevuskavas, et aidata ringhäälingu-, uudiste ja kinosektoril taastuda pandeemia põhjustatud liikumispiirangute tõttu tekkinud reklaamitulu olulisest vähenemisest ning edendada nende digitaalsisu tootmist ja levitamist; |
| --- | --- |

48.

märgib vajadust pakkuda erituge demokraatia mõttes võtmetähtsusega meediasektorile viisil, mis austab ja edendab meediavabadust ja pluralismi ajal, mil veebikeskkonnas domineerivad üha enam mõned suured kasvava turujõu ja mobiilse maksubaasiga osalejad, mis takistab paljudel väiksematel ELi ettevõtetel ühtsel turul äritegevust alustada ja seda arendada, nagu on rõhutatud komisjoni teatises ELi 2012. aasta kestliku majanduskasvu strateegia kohta (36

| 49. | rõhutab, et tuleb kaaluda õiglustingimuste kehtestamist ettevõtetele, kui nad soovivad saada juurdepääsu riiklikele vahenditele ja toetusele, et vältida sellise toetuse andmist ettevõtetele, kes on registreeritud jurisdiktsioonis, millele viidatakse nõukogu järeldustes I lisas ELi koostööd mittetegevate jurisdiktsioonide muudetud loetelus (37), ning märgib, et need ettevõtted ei tohi õõnestada kollektiivläbirääkimisi ega töötajate osalemist või kaasotsustamist ettevõtte otsustusprotsessides vastavalt liikmesriigi õigusele ja tavale, ning tingimuseks peaks olema töö- ja tööhõivetingimuste ning õiguste samal tasemel säilitamine, sealhulgas kaitse vallandamise ja palkade vähendamise eest ning juhtidele lisatasude või aktsionäridele dividendide maksmatajätmine; |
| --- | --- |

49.

rõhutab, et tuleb kaaluda õiglustingimuste kehtestamist ettevõtetele, kui nad soovivad saada juurdepääsu riiklikele vahenditele ja toetusele, et vältida sellise toetuse andmist ettevõtetele, kes on registreeritud jurisdiktsioonis, millele viidatakse nõukogu järeldustes I lisas ELi koostööd mittetegevate jurisdiktsioonide muudetud loetelus (37

| 50. | rõhutab, et õigusriigi ja kohtusüsteemi tõhususe hindamist tuleks seetõttu Euroopa poolaastas ka edaspidi arvesse võtta; |
| --- | --- |

50.

rõhutab, et õigusriigi ja kohtusüsteemi tõhususe hindamist tuleks seetõttu Euroopa poolaastas ka edaspidi arvesse võtta;

o

o o

| 51. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

51.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT C 242, 10.7.2018, lk 24.

1

(2)  ELT C 356, 4.10.2018, lk 89.

2

(3)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2020)0194.

3

(4)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2020)0180.

4

(5)  ELT C 429, 11.12.2020, lk 159.

5

(6)  ELT C 364, 28.10.2020, lk 124.

6

(7)  ELT C 97, 24.3.2020, lk 32.

7

(8)  ELT L 188, 12.7.2019, lk 79.

8

(9)  ELT C 76, 28.2.2018, lk 93.

9

(10)  ELT C 440, 6.12.2018, lk 37.

10

(11)  ELT C 363, 28.10.2020, lk 80.

11

(12)  ELT C 433, 23.12.2019, lk 9.

12

(13)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2020)0371.

13

(14)  Eurostati esialgne kiirhinnang, 2. veebruar 2021: https://ec.europa.eu/eurostat/documents/portlet_file_entry/2995521/2-02022021-AP-EN.pdf/0e84de9c-0462-6868-df3e-dbacaad9f49f

14

(15)  Nõukogu 14. detsembri 2020. aasta otsus (EL, Euratom) 2020/2053, mis käsitleb Euroopa Liidu omavahendite süsteemi ja otsuse 2014/335/EL, Euratom kehtetuks tunnistamist (ELT L 424, 15.12.2020, lk 1).

15

(16)  Nõukogu 16. oktoobri 2020. aasta märkus ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse liidu tervisevaldkonna tegevusprogramm ajavahemikuks 2021–2027 (programm „EL tervise heaks“) ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 282/2014, ning Euroopa Parlamendi 10. juuli 2020. aasta resolutsioon ELi rahvatervise strateegia kohta pärast COVID-19 kriisi (vastuvõetud tekstid, P9_TA(2020)0205).

16

(17)  Komisjoni 18. novembri 2020. aasta ettepanek komisjoni ja nõukogu ühise tööhõivearuande kohta (COM(2020)0744).

17

(18)  Eurostat, Over 20 % of EU population at risk of poverty or social exclusion in 2019 (2019. aastal elas üle 20 % kogu ELi elanikkonnast vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse ohus), Euroopa Komisjon, Luxembourg, 2020.

18

Over 20 % of EU population at risk of poverty or social exclusion in 2019

(19)  Eurofound, COVID-19: Some implications for employment and working life (COVID-19: mõju tööhõivele ja tööelule), Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, Luxembourg, 2021 (ilmumas).

19

COVID-19: Some implications for employment and working life

(20)  J. Hurley, COVID-19: A tale of two service sectors, Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, Luxembourg, 2021.

20

COVID-19: A tale of two service sectors

(21)  Eurofound, Living, working and COVID-19 (elamine, töötamine ja COVID-19), Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, Luxembourg, 2020, lk 9.

21

Living, working and COVID-19

(22)  Eurostat, 1 in 10 employed persons at risk of poverty in 2018 (igast kümnest töötajast üks puutus 2018. aastal kokku vaesusriskiga), Euroopa Komisjon, Luxembourg, 2020, https://ec.europa.eu/eurostat/web/products-eurostat-news/-/DDN-20200131-2

22

1 in 10 employed persons at risk of poverty in 2018

(23)  Meeste ja naiste võrdsete võimaluste nõuandekomitee arvamus Opinion on Intersectionality in Gender Equality Laws, Policies and Practices (soolise võrdõiguslikkuse alaste õigusaktide, poliitika ja tavade ristumisvõimaluste kohta), Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut, Vilnius, 2020.

23

Opinion on Intersectionality in Gender Equality Laws, Policies and Practices

(24)  Eurofound, Women and labour market equality: Has COVID-19 rolled back recent gains? (Naised ja tööturu võrdõiguslikkus: kas COVID-19 on viimase aja saavutused tagasi pööranud?), Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, Luxembourg, 2020.

24

Women and labour market equality: Has COVID-19 rolled back recent gains?

(25)  Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet, Coronavirus pandemic in the EU – fundamental rights implications: focus on social rights (Koroonaviiruse pandeemia ELis – mõju põhiõigustele: keskendume sotsiaalõigustele) bülletään 6, Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, Luxembourg, 2020.

25

Coronavirus pandemic in the EU – fundamental rights implications: focus on social rights

(26)  Eurofound, Upward convergence in the EU: Concepts, measurements and indicators, (Ülespoole suunatud lähenemine ELis: mõisted, mõõtmine ja näidikud), Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, Luxembourg, 2018.

26

Upward convergence in the EU: Concepts, measurements and indicators

(27)  Euroopa Komisjon, Labour market and wage developments in Europe defy economic slowdown (Tööturu ja palkade areng Euroopas trotsib majanduskasvu aeglustumist), Euroopa Komisjon, Brüssel, 2019.

27

Labour market and wage developments in Europe defy economic slowdown

(28)  EuroHealthNet, Recovering from the COVID-19 pandemic and ensuring health equity – The role of the European Semester (COVID-19 pandeemiast taastumine ja tervisealase võrdsuse tagamine – Euroopa poolaasta roll), EuroHealthNet, Brüssel, 2020.

28

Recovering from the COVID-19 pandemic and ensuring health equity – The role of the European Semester

(29)  Eurostat, People at risk of poverty or social exclusion (Vaesuse või sotsiaalse tõrjutuse ohus olevad inimesed), Euroopa Komisjon, Luxembourg, https://ec.europa.eu/eurostat/databrowser/view/t2020_50/default/table?lang=en

29

People at risk of poverty or social exclusion

(30)  Varsti ilmuvad aruanded: Eurofound, COVID-19: Some implications for employment and working life (COVID-19: mõju tööhõivele ja tööelule), Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, Luxembourg, 2021; Eurofound, Involvement of social partner in policy making during COVID-19 (Sotsiaalpartnerite kaasamine poliitika kujundamisse COVID-19 ajal) Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, Luxembourg, 2021.

30

COVID-19: Some implications for employment and working life

Involvement of social partner in policy making during COVID-19

(31)  Eurofound, Long-term care workforce: employment and working conditions (Pikaajalise hoolduse valdkonna tööjõud: tööhõive- ja töötingimused), Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, Luxembourg, 2021.

31

Long-term care workforce: employment and working conditions

(32)  Social Score of Indicators. Eurostat 2020 https://ec.europa.eu/eurostat/web/european-pillar-of-social-rights/indicators/social-scoreboard-indicators

32

(33)  Komisjoni 9. septembri 2020. aasta teatis „2020. aasta aruanne tulevikusuundade strateegilise analüüsi kohta. Tulevikusuundade strateegiline analüüs – kurss Euroopa toimetulekuvõime suurendamisele“ (COM(2020)0493).

33

(34)  Komisjoni talituste 27. mai 2020. aasta töödokument „Euroopa taastumisvajaduste määratlemine“ (SWD(2020)0098).

34

(35)  ELT C 387, 15.11.2019, lk 1.

35

(36)  Komisjoni 17. septembri 2020. aasta teatis 2021. aasta kestliku majanduskasvu strateegia kohta (COM(2020)0575).

36

(37)  ELT C 64, 27.2.2020, lk 8.

37

---

| 24.11.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 474/115 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 474/115

---

P9_TA(2021)0085

Olukord Kongo DV idaosas ning Itaalia suursaadiku Luca Attanasio ja tema saatjaskonna mõrvamine

Euroopa Parlamendi 11. märtsi 2021. aasta resolutsioon olukorra kohta Kongo Demokraatliku Vabariigi idaosas ning Itaalia suursaadiku Luca Attanasio ja tema saatjaskonna mõrvamise kohta (2021/2577(RSP))

(2021/C 474/11)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Kongo Demokraatliku Vabariigi (edaspidi „Kongo DV“) kohta, eelkõige 18. jaanuari 2018. aasta sama pealkirjaga resolutsiooni (1) ja 17. septembri 2020. aasta resolutsiooni dr Denis Mukwege juhtumi kohta Kongo Demokraatlikus Vabariigis (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Kongo Demokraatliku Vabariigi (edaspidi „Kongo DV“) kohta, eelkõige 18. jaanuari 2018. aasta sama pealkirjaga resolutsiooni (1) ja 17. septembri 2020. aasta resolutsiooni dr Denis Mukwege juhtumi kohta Kongo Demokraatlikus Vabariigis (2),

| — | võttes arvesse ÜRO peasekretäri pressiesindaja 22. veebruari 2021. aasta avaldust Kongo DV kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO peasekretäri pressiesindaja 22. veebruari 2021. aasta avaldust Kongo DV kohta,

| — | võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 20. mai 2020. aasta avaldust julgeolekuolukorra kohta Ituris, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 20. mai 2020. aasta avaldust julgeolekuolukorra kohta Ituris,

| — | võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioone, eelkõige 29. märtsi 2019. aasta resolutsiooni nr 2463 Kongo Demokraatlikus Vabariigis tegutseva ÜRO stabiliseerimismissiooni (MONUSCO) volituste pikendamise kohta kuni 20. detsembrini 2019, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioone, eelkõige 29. märtsi 2019. aasta resolutsiooni nr 2463 Kongo Demokraatlikus Vabariigis tegutseva ÜRO stabiliseerimismissiooni (MONUSCO) volituste pikendamise kohta kuni 20. detsembrini 2019,

| — | võttes arvesse nõukogu 10. detsembri 2020. aasta otsust (ÜVJP) 2020/2033, millega muudetakse otsust 2010/788/ÜVJP, mis käsitleb Kongo DV vastu suunatud piiravaid meetmeid (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 10. detsembri 2020. aasta otsust (ÜVJP) 2020/2033, millega muudetakse otsust 2010/788/ÜVJP, mis käsitleb Kongo DV vastu suunatud piiravaid meetmeid (3),

| — | võttes arvesse meetmeid, mis on sätestatud ÜRO Julgeolekunõukogu 25. juuni 2020. aasta resolutsioonis 2528, milles käsitletakse Kongo DV vastase relvaembargo suhtes ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 2293 (2016) kehtestatud meetmete uuendamist kuni 1. juulini 2021 ning resolutsiooni 1533 (2004) alusel loodud eksperdirühma volituste pikendamist kuni 1. augustini 2021 ning millega pikendati kuni 1. juulini 2021 mitmeid sanktsioone, nagu Kongo DV relvastatud rühmituste suhtes kehtestatud relvaembargo, üksikisikute reisikeeld ning sanktsioonide komitee poolt loetellu kantud isikute ja üksuste varade külmutamine, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse meetmeid, mis on sätestatud ÜRO Julgeolekunõukogu 25. juuni 2020. aasta resolutsioonis 2528, milles käsitletakse Kongo DV vastase relvaembargo suhtes ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 2293 (2016) kehtestatud meetmete uuendamist kuni 1. juulini 2021 ning resolutsiooni 1533 (2004) alusel loodud eksperdirühma volituste pikendamist kuni 1. augustini 2021 ning millega pikendati kuni 1. juulini 2021 mitmeid sanktsioone, nagu Kongo DV relvastatud rühmituste suhtes kehtestatud relvaembargo, üksikisikute reisikeeld ning sanktsioonide komitee poolt loetellu kantud isikute ja üksuste varade külmutamine,

| — | võttes arvesse 2010. aasta augustis avaldatud ÜRO kaardistamisaruannet, milles toodi välja Kongo DV territooriumil 1993. aasta märtsist 2003. aasta juunini toime pandud kõige raskemad inimõiguste ja rahvusvahelise humanitaarõiguse rikkumised; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2010. aasta augustis avaldatud ÜRO kaardistamisaruannet, milles toodi välja Kongo DV territooriumil 1993. aasta märtsist 2003. aasta juunini toime pandud kõige raskemad inimõiguste ja rahvusvahelise humanitaarõiguse rikkumised;

| — | võttes arvesse ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroo ja MONUSCO 6. juuli 2020. aasta aruannet inimõiguste ja rahvusvahelise humanitaarõiguse rikkumise kohta demokraatlike liitlasvägede relvastatud rühmituse ning kaitse- ja julgeolekujõudude liikmete poolt Beni territooriumil, Põhja-Kivu provintsis ning Ituri provintsis Irumus ja Mambasas ajavahemikul 1. jaanuarist 2019 kuni 31. jaanuarini 2020, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroo ja MONUSCO 6. juuli 2020. aasta aruannet inimõiguste ja rahvusvahelise humanitaarõiguse rikkumise kohta demokraatlike liitlasvägede relvastatud rühmituse ning kaitse- ja julgeolekujõudude liikmete poolt Beni territooriumil, Põhja-Kivu provintsis ning Ituri provintsis Irumus ja Mambasas ajavahemikul 1. jaanuarist 2019 kuni 31. jaanuarini 2020,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. mai 2017. aasta määrust (EL) 2017/821, millega kehtestatakse konflikti- ja riskipiirkondadest pärit tina, tantaali, volframi ja nende maakide ning kulla liidu importijatele tarneahelaga seotud hoolsuskohustus (konfliktimineraalide määrus) (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. mai 2017. aasta määrust (EL) 2017/821, millega kehtestatakse konflikti- ja riskipiirkondadest pärit tina, tantaali, volframi ja nende maakide ning kulla liidu importijatele tarneahelaga seotud hoolsuskohustus (konfliktimineraalide määrus) (4),

| — | võttes arvesse 23. juuni 2000. aasta koostöölepingut ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel (Cotonou leping) (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 23. juuni 2000. aasta koostöölepingut ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel (Cotonou leping) (5),

| — | võttes arvesse 27. juunil 1981. aastal vastu võetud ja 21. oktoobril 1986. aastal jõustunud inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika hartat, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 27. juunil 1981. aastal vastu võetud ja 21. oktoobril 1986. aastal jõustunud inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika hartat,

| — | võttes arvesse Kongo Demokraatliku Vabariigi põhiseadust, mis võeti vastu 18. veebruaril 2006. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Kongo Demokraatliku Vabariigi põhiseadust, mis võeti vastu 18. veebruaril 2006. aastal,

| — | võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni,

| — | võttes arvesse ÜRO põhikirja, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO põhikirja,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 144 lõiget 5 ja artikli 132 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 144 lõiget 5 ja artikli 132 lõiget 4,

| A. | arvestades, et 22. veebruaril 2021. aastal ründasid relvastatud isikud diplomaatilist konvoid ja tapsid Itaalia suursaadiku Kongo DVs Luca Attanasio, tema autojuhi Mustapha Milambo ja Itaalia sõjaväepolitsei ametniku Vittorio Iacovacci; arvestades, et suursaadik ja tema töötajad olid ÜRO sõidukiga teel Gomast Rutshurusse, et külastada seal ÜRO Maailma Toiduprogrammi kooliprojekti; arvestades, et marsruut kulges mööda teed, mis oli tunnistatud turvameeskonnata reisimiseks ohutuks; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et 22. veebruaril 2021. aastal ründasid relvastatud isikud diplomaatilist konvoid ja tapsid Itaalia suursaadiku Kongo DVs Luca Attanasio, tema autojuhi Mustapha Milambo ja Itaalia sõjaväepolitsei ametniku Vittorio Iacovacci; arvestades, et suursaadik ja tema töötajad olid ÜRO sõidukiga teel Gomast Rutshurusse, et külastada seal ÜRO Maailma Toiduprogrammi kooliprojekti; arvestades, et marsruut kulges mööda teed, mis oli tunnistatud turvameeskonnata reisimiseks ohutuks;

| B. | arvestades, et Virunga rahvuspargi valvurid püüdsid saadiku ja tema saatjaskonna elu päästa; arvestades, et pargivalvurid ise on oma tööd tehes pidevas ohus, sest mässulised rühmitused võivad nad röövida või tappa; arvestades, et Nyamitwitwis 2021. aasta jaanuaris toimunud rünnakus hukkus kuus pargivalvurit ja seitsmes sai vigastada; arvestades, et 2020. aasta aprillis tapeti varitsusrünnakus 12 pargivalvurit ja viis tsiviilisikut; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Virunga rahvuspargi valvurid püüdsid saadiku ja tema saatjaskonna elu päästa; arvestades, et pargivalvurid ise on oma tööd tehes pidevas ohus, sest mässulised rühmitused võivad nad röövida või tappa; arvestades, et Nyamitwitwis 2021. aasta jaanuaris toimunud rünnakus hukkus kuus pargivalvurit ja seitsmes sai vigastada; arvestades, et 2020. aasta aprillis tapeti varitsusrünnakus 12 pargivalvurit ja viis tsiviilisikut;

| C. | arvestades, et murettekitav julgeolekuolukord Kongo DV idaosas halveneb jätkuvalt, eelkõige Ituri, Lõuna-Kivu ja Põhja-Kivu vahelisel piirialal; arvestades, et piirkonnas tegutseb umbes 120 relvastatud rühmitust, sealhulgas Rwanda demokraatlikud vabastusjõud, demokraatlikud liitlasväed ja Nduma-Defence of Congo-Rénové, kes konkureerivad loodusvaradele, sealhulgas mineraalidele juurdepääsu ja nende üle kontrolli saamise pärast ning on toime pannud inimrööve, tapmisi, piinamisi ja seksuaalset vägivalda; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et murettekitav julgeolekuolukord Kongo DV idaosas halveneb jätkuvalt, eelkõige Ituri, Lõuna-Kivu ja Põhja-Kivu vahelisel piirialal; arvestades, et piirkonnas tegutseb umbes 120 relvastatud rühmitust, sealhulgas Rwanda demokraatlikud vabastusjõud, demokraatlikud liitlasväed ja Nduma-Defence of Congo-Rénové, kes konkureerivad loodusvaradele, sealhulgas mineraalidele juurdepääsu ja nende üle kontrolli saamise pärast ning on toime pannud inimrööve, tapmisi, piinamisi ja seksuaalset vägivalda;

| D. | arvestades, 2020. aastal langes Kongo DV idaosas vägivalla ohvriks üle 2 000 inimese; arvestades, et vägivald on 2021. aasta algusest veelgi suurenenud; arvestades, et korduva vägivalla sihtmärgiks on tsiviilisikud, kellest suurem osa on naised ja lapsed, ning et selle tagajärjel hukkus ajavahemikul 11. detsembrist 2020 kuni 10. jaanuarini 2021 üle 150 inimese; arvestades, et 2021. aasta esimese kahe kuu jooksul rööviti üle 100 inimese ja paljud said vigastada; arvestades, et hävitati meditsiinitaristut ja loodusvarasid ning teadete kohaselt süüdati maju; arvestades, et selle vägivalla humanitaartagajärjed on murettekitavad; arvestades, et ÜRO on praeguseks registreerinud üle 67 000 põgeniku; |
| --- | --- |

D.

arvestades, 2020. aastal langes Kongo DV idaosas vägivalla ohvriks üle 2 000 inimese; arvestades, et vägivald on 2021. aasta algusest veelgi suurenenud; arvestades, et korduva vägivalla sihtmärgiks on tsiviilisikud, kellest suurem osa on naised ja lapsed, ning et selle tagajärjel hukkus ajavahemikul 11. detsembrist 2020 kuni 10. jaanuarini 2021 üle 150 inimese; arvestades, et 2021. aasta esimese kahe kuu jooksul rööviti üle 100 inimese ja paljud said vigastada; arvestades, et hävitati meditsiinitaristut ja loodusvarasid ning teadete kohaselt süüdati maju; arvestades, et selle vägivalla humanitaartagajärjed on murettekitavad; arvestades, et ÜRO on praeguseks registreerinud üle 67 000 põgeniku;

| E. | arvestades, et Kivu julgeolekuinspektori andmetel on alates 1. jaanuarist 2021 Põhja- ja Lõuna-Kivus teatatud kokku 152 tsiviilisiku tapmisest, 61 röövimisest koos lunaraha nõudmisega ja 34 inimröövijuhtumist; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Kivu julgeolekuinspektori andmetel on alates 1. jaanuarist 2021 Põhja- ja Lõuna-Kivus teatatud kokku 152 tsiviilisiku tapmisest, 61 röövimisest koos lunaraha nõudmisega ja 34 inimröövijuhtumist;

| F. | arvestades, et 12. märtsil 2017 hukkasid relvastatud mehed Kongo DV keskosas asuvas Kasai piirkonnas kaks inimõiguste rikkumisi dokumenteerinud ÜRO uurijat – rootslase Zaida Cataláni ja ameeriklase Michael Sharpi – ja nende tõlgi Beitu Tshintela; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et 12. märtsil 2017 hukkasid relvastatud mehed Kongo DV keskosas asuvas Kasai piirkonnas kaks inimõiguste rikkumisi dokumenteerinud ÜRO uurijat – rootslase Zaida Cataláni ja ameeriklase Michael Sharpi – ja nende tõlgi Beitu Tshintela;

| G. | arvestades, et Kongo DV on sisepõgenike arvult maailmas esimeste seas; arvestades, et riigis on ohu tõttu oma kodust lahkunud üle viie miljoni inimese; arvestades, et paljud naised ja lapsed elavad ebakindlates tingimustes, magavad väljas või ülerahvastatud avalikes kohtades ning neid ähvardab ahistamine, kallaletung ja seksuaalne ekspluateerimine; arvestades, et pahatihti ei saa põgenikud põhilisi elupäästvaid teenuseid ning on alatoitumuse ja haiguste ohus; arvestades, et 4. veebruaril 2021. aastal kuulutati Põhja-Kivu provintsis välja Ebola viiruse puhang; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Kongo DV on sisepõgenike arvult maailmas esimeste seas; arvestades, et riigis on ohu tõttu oma kodust lahkunud üle viie miljoni inimese; arvestades, et paljud naised ja lapsed elavad ebakindlates tingimustes, magavad väljas või ülerahvastatud avalikes kohtades ning neid ähvardab ahistamine, kallaletung ja seksuaalne ekspluateerimine; arvestades, et pahatihti ei saa põgenikud põhilisi elupäästvaid teenuseid ning on alatoitumuse ja haiguste ohus; arvestades, et 4. veebruaril 2021. aastal kuulutati Põhja-Kivu provintsis välja Ebola viiruse puhang;

| H. | arvestades, et ÜRO humanitaarasjade koordinatsioonibüroo on teatanud sagenevast abitöötajate ja konvoide röövimisest ja ründamisest, mis on sundinud humanitaarorganisatsioone abi kohaletoimetamist edasi lükkama ja oma tegevust peatama; arvestades, et kodanikuühiskonna liikmete, sealhulgas aktivistide, ajakirjanike ja inimõiguste kaitsjate ahistamine, hirmutamine ja ründamine jätkub; arvestades, et paljud neist riskivad ühinemis- ja väljendusvabaduse kaitsmiseks oma eluga; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et ÜRO humanitaarasjade koordinatsioonibüroo on teatanud sagenevast abitöötajate ja konvoide röövimisest ja ründamisest, mis on sundinud humanitaarorganisatsioone abi kohaletoimetamist edasi lükkama ja oma tegevust peatama; arvestades, et kodanikuühiskonna liikmete, sealhulgas aktivistide, ajakirjanike ja inimõiguste kaitsjate ahistamine, hirmutamine ja ründamine jätkub; arvestades, et paljud neist riskivad ühinemis- ja väljendusvabaduse kaitsmiseks oma eluga;

| I. | arvestades, et MONUSCO volitused lõpevad 20. detsembril 2021, ning arvestades, et ÜRO resolutsiooniga 1533 kehtestatud Kongo DV sanktsioonide kord kaotab 1. juulil 2021 kehtivuse; arvestades, et MONUSCO väeüksuste arvu ja eelarvet vähendatakse pidevalt; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et MONUSCO volitused lõpevad 20. detsembril 2021, ning arvestades, et ÜRO resolutsiooniga 1533 kehtestatud Kongo DV sanktsioonide kord kaotab 1. juulil 2021 kehtivuse; arvestades, et MONUSCO väeüksuste arvu ja eelarvet vähendatakse pidevalt;

| J. | arvestades, et EL uuendas 2020. aasta detsembris inimõiguste rikkumise eest vastutavate Kongo ametiisikute vastaseid sihipäraseid sanktsioone; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et EL uuendas 2020. aasta detsembris inimõiguste rikkumise eest vastutavate Kongo ametiisikute vastaseid sihipäraseid sanktsioone;

| K. | arvestades, et 2010. aastal avaldatud ÜRO kaardistamisaruandes toodi välja, et aastatel 1993–2003 toimus Kongo DV idaosas 617 kinnitatud tõsist inimõiguste rikkumist; arvestades, et aruandes esitati hulk üksikasjalikke soovitusi, mis suures osas on ellu viimata; arvestades, et karistamatus on endiselt tõsine probleem; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et 2010. aastal avaldatud ÜRO kaardistamisaruandes toodi välja, et aastatel 1993–2003 toimus Kongo DV idaosas 617 kinnitatud tõsist inimõiguste rikkumist; arvestades, et aruandes esitati hulk üksikasjalikke soovitusi, mis suures osas on ellu viimata; arvestades, et karistamatus on endiselt tõsine probleem;

| 1. | mõistab Luca Attanasio, Moustapha Milambo and Vittorio Iacovacci tapmise teravalt hukka ning avaldab ohvrite peredele, Itaalia valitsusele ja Maailma Toiduprogrammi kohalikele töötajatele sügavat kaastunnet; mõistab hukka süütute tsiviilisikute hukkumise ja tapmised; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nõuab nende mõrvade asjaolude põhjalikku, sõltumatut ja läbipaistvat uurimist; peab tervitatavaks president Tshisekedi võetud kohustust alustada uurimist ning nõuab tungivalt, et Kongo DV valitsus ja provintside juhid teeksid Itaalia ametiasutuste ja ÜROga täielikku koostööd; |
| --- | --- |

2.

| 3. | rõhutab, et Kongo DV valitsuse esmane kohus on tagada julgeolek oma territooriumil ja kaitsta oma elanikkonda, säilitades samal ajal austuse õigusriigi ning inimõiguste ja rahvusvahelise humanitaarõiguse suhtes, sealhulgas kaitse inimsusevastaste kuritegude ja sõjakuritegude eest; |
| --- | --- |

3.

| 4. | nõuab tungivalt, et Kongo DV ametivõimud suurendaksid oma pingutusi tsiviilelanike vastu suunatud relvastatud rünnakute lõpetamiseks, uuriksid põhjalikult, sõltumatult, tulemuslikult ja erapooletult kõiki tapmisi ning tooksid süüdlased õiglases kohtumõistmises kohtu ette; |
| --- | --- |

4.

| 5. | mõistab teravalt hukka Kongo DV idaosa kohalike relvarühmituste toime pandud rängad inimõiguste ja humanitaarõiguse rikkumised; nõuab tungivalt, et Kongo DV valitsus looks mehhanismi, mis võimaldaks kohtu alla anda ja vastutusele võtta isikud, kes vastutavad ÜRO kaardistamisaruandes dokumenteeritud inimõiguste rikkumiste eest, samuti isikud, kes vastutavad muude Kongo DVs toime pandud kuritegude eest, mida loetakse rahvusvahelise õiguse ja rahvusvahelise humanitaarõiguse kohaselt rasketeks kuritegudeks; |
| --- | --- |

5.

| 6. | nõuab tungivalt, et president Félix Tshisekedi täidaks oma kohustust tagada, et ÜRO uurijate Zaida Cataláni ja Michael Sharpi ning nende tõlgi Betu Tshintela mõrvamise eest vastutavad isikud võetakse vastutusele, ning nõuab selle uurimise täielikku läbipaistvust; |
| --- | --- |

6.

| 7. | tunneb muret jätkuvate ränkade inimõiguste rikkumiste ja rahvusvahelise humanitaarõiguse rikkumiste pärast, mida Kongo DV idaosa tsiviilelanike vastu toime pannakse, kaasa arvatud kiirhukkamised, seksuaalne ja sooline vägivald ning ulatuslik laste värbamine ja kasutamine relvastatud rühmituste poolt, samuti tsiviilisikute tapmine Kongo DV julgeolekujõudude liikmete poolt; rõhutab, et need teod võivad rahvusvahelise õiguse kohaselt kujutada endast sõjakuritegusid; mõistab hukka pideva vägivallaohu, mida Kongo DV idaosas kogevad kohalikud elanikud ning seal tegutsevad humanitaar- ja arenguabitöötajad, rahvusvahelised organisatsioonid, diplomaatiline kogukond ja inimõiguste kaitsjad; |
| --- | --- |

7.

| 8. | on äärmiselt mures jätkuva karistamatuse pärast riigis; märgib, et suutmatus inimõiguste rikkujate karistamatuse probleemi lahendada üksnes põlistab edasisi kuritarvitusi; nõuab tungivalt, et Kongo DV ametivõimud annaksid 22. veebruari 2021. aasta rünnaku toimepanijad kiiresti kohtu alla ja teeksid arvestatavaid samme üleminekuperioodi õigusemõistmise saavutamiseks; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kordab oma üleskutset jätkata ÜRO kaardistamisaruande soovituste elluviimist, eelkõige täita soovitus luua Kongo DV kohtutes spetsiaalsed segakojad, et võimaldada Kongo DV kohtute ja rahvusvahelise üldsuse koostööd inimõiguste rikkumiste eest vastutusele võtmisel; nõuab, et tugevdataks riiklikku õigussektorit tervikuna, et esitada süüdistused kuritegude eest, mis on põhjustanud tõsiseid inimõiguste rikkumisi; |
| --- | --- |

9.

| 10. | mõistab hukka julgeoleku- ja kaitsejõudude toime pandud inimõiguste rikkumised ja rahvusvahelise humanitaarõiguse rikkumised; nõuab tungivalt, et Kongo DV ametivõimud tagandaksid ametist julgeolekujõudude ametnikud ja muud täitevvõimu ametnikud, kelle kohta ÜRO ja Kongo DV ning rahvusvahelised inimõiguste organisatsioonid on teatanud, et nad on seotud tõsiste inimõiguste rikkumistega; nõuab, et laiemate julgeolekusektori reformimise püüete raames loodaks ametlik kontrollimehhanism, tagamaks, et tööle võetakse kõige sobivamad kandidaadid ja et julgeolekujõud tegutsevad kooskõlas rahvusvaheliste inimõiguste ja rahvusvahelise humanitaarõiguse standarditega; palub ametivõimudel lõpetada julgeolekujõudude ametnike ja poliitiliste liidrite toetus relvastatud rühmitustele ning tagada, et sellise toetuse eest vastutavad isikud võetakse õiglase kohtupidamise käigus vastutusele; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kutsub Kongo DV valitsust üles rakendama poliitiliste liidrite, relvajõudude, politsei ja relvarühmituste vahelise koostöö suhtes nulltolerantsi; |
| --- | --- |

11.

| 12. | palub Kongo DV ametivõimudel kiiresti luua mõjus relvarühmituste demobiliseerimise, desarmeerimise ja taasintegreerimise programm ja strateegia ning tagada neile pikaajaline toetus, et vältida endiste võitlejate tagasipöördumist sõjategevuse juurde; nõuab tungivalt, et Kongo DV ametivõimud annaksid hädavajalikku humanitaarabi sadadele demobiliseeritud võitlejatele, kes asuvad praegu demobiliseerimise, desarmeerimise ja taasintegreerimise laagrites, kus ei ole peaaegu üldse toiduvarusid ja puudub piisav arstiabi; |
| --- | --- |

12.

| 13. | rõhutab MONUSCO otsusekindlust teha ka edaspidi kõik endast olenev, et tagada vastavalt oma volitustele tsiviilelanike kaitse ning toetada riiklikke jõupingutusi rahu ja stabiilsuse kindlustamiseks riigis; märgib, et MONUSCO rolli tuleks kinnitada selgete volitustega, milles on ette nähtud, et enne tema võimalikku piirkonnast lahkumist peavad olema täidetud julgeolekuolukorraga seotud sihttasemed; |
| --- | --- |

13.

| 14. | tuletab meelde, et vägivald Kongo DV idaosas on tugevasti seotud toorainekaubandusega; rõhutab, et kõik ettevõtjad ja üksikisikud ning riiklikud või riigivõimuga seotud toimijad, kes aitavad kaasa selliste kuritegude toimepanemisele, tuleb anda kohtu alla; väljendab heameelt konfliktimineraalide määruse jõustumise üle 2021. aasta jaanuaris; rõhutab, et selle määruse kohaselt kuulub Kongo DV endiselt konfliktidest mõjutatud ja suure riskiga riikide nimekirja; märgib, et suurim probleem on käsitöönduslik kuld, mille haldamine põhjustab piirkonnas ebastabiilsust; rõhutab tungivat vajadust rakendada uusi meetmeid konfliktipiirkondades tegutsevate ettevõtete siduva hoolsuskohustuse ja vastutustundliku ärikäitumise edendamiseks; |
| --- | --- |

14.

| 15. | rõhutab vajadust teha lisapingutusi, et lõpetada selliste relvastatud rühmituste rahastamine, kes osalevad destabiliseerivas tegevuses loodusvarade, sealhulgas kulla või looduslikest liikidest saadud toodetega ebaseadusliku kauplemise kaudu; |
| --- | --- |

15.

| 16. | väljendab sügavat muret Kongo DV julgeoleku- ja humanitaarolukorra ning eelkõige riigisiseste põgenike arvu hiljutise suurenemise pärast, mis avaldab tsiviilelanikkonnale jätkuvalt ränka mõju; väljendab taas suurt muret seoses välismaiste ja riigisiseste relvastatud rühmituste jätkuva sõjalise tegevusega ning Kongo DV loodusvarade salakaubaveoga; nõuab, et kõik rahvusvahelised investorid, sealhulgas Hiina, täielikult järgiksid vastutustundlikku kaevandamist käsitlevat rahvusvahelist õigust, standardeid ja parimaid tavasid; |
| --- | --- |

16.

| 17. | mõistab hukka Virunga rahvuspargi valvurite tapmise 2020. aastal toimunud rünnakutes; nõuab Kongo DV valitsuselt tungivalt mässuliste relvitustamist ning julgeoleku taastamist rahvuspargi piirkonnas; |
| --- | --- |

17.

| 18. | väljendab heameelt ÜRO Julgeolekunõukogu 14. jaanuari 2021. aasta väljaande üle pealkirjaga „United Nations Strategy for Peace Consolidation, Conflict Prevention and Conflict Resolution in the Great Lakes region“ (ÜRO rahu kindlustamise, konfliktide ennetamise ja lahendamise strateegia Ida-Aafrika järvede piirkonnas); nõuab tungivalt, et asjaosalised jätkaksid piiriülest koostööd, sealhulgas ÜRO Ida-Aafrika järvede erisaadiku büroo kaudu, et lõpetada vägivald, inimõiguste rikkumine ja karistamatus Kongo DV idaosas; |
| --- | --- |

18.

| 19. | palub Kongo DV valitsusel tagada parem valitsemistava riigi ja ühiskonna kõigil tasanditel, sealhulgas riigi rahanduses ja korruptsioonivastases võitluses; nõuab, et korruptsiooni tõkestamiseks kasutataks ELi sanktsioonimehhanismi; rõhutab, kui oluline on korraldada 2023. aastal usaldusväärne valimisprotsess ja tagada Kongo DV idaosas kestlik julgeolek; |
| --- | --- |

19.

| 20. | kutsub komisjoni asepresidenti ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat, Kongo DVs asuvat ELi delegatsiooni ja sealseid ELi missioone üles suurendama oma toetuse nähtavust Kongo DVs ohus olevatele inimõiguste kaitsjatele, kasutades kõiki võimalikke (st poliitilisi, diplomaatilisi ja rahalisi) vahendeid kaitsemeetmena, et tunnustada nende inimõigustetööd ja olulist rolli võitluses piirkonna stabiilsuse ja rahu eest, ning kutsub üles vajaduse korral hõlbustama neile eriviisade andmist ja pakkuma neile ajutist peavarju ELi liikmesriikides; |
| --- | --- |

20.

| 21. | kutsub Euroopa Liitu üles suurendama rahastamist Kongo DV heaks, et lahendada tsiviilelanike kaitsmiseks kohalike ametiasutuste ja kogukondadega koostööd tegevate ÜRO asutuste tõsine alarahastamise probleem; |
| --- | --- |

21.

| 22. | rõhutab tungivalt, kui vajalik on, et Ida-Aafrika järvede piirkonna riigid teeksid piiriülest koostööd ja naaberriigid töötaksid välja piirkondliku strateegia, et lõpetada Kongo DVs vägivald ja inimõiguste rikkumised; nõuab, et ühine julgeoleku- ja kaitsepoliitika missioon Ida-Aafrika järvede piirkonnas aitaks kaasa julgeolekutingimuste stabiliseerimisele ja humanitaarolukorra parandamisele; |
| --- | --- |

22.

| 23. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, ELi inimõiguste eriesindajale, AKV-ELi ministrite nõukogule ja parlamentaarsele ühisassambleele, Kongo Demokraatliku Vabariigi presidendile, peaministrile ja parlamendile ning Aafrika Liidule ja selle institutsioonidele. |
| --- | --- |

23.

---

(1)  ELT C 458, 19.12.2018, lk 52.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2020)0234.

(3)  ELT L 419, 11.12.2020, lk 30.

(4)  ELT L 130, 19.5.2017, lk 1.

(5)  EÜT L 317, 15.12.2000, lk 3.

---

| 24.11.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 474/120 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 474/120

---

P9_TA(2021)0086

Inimõiguste olukord Bahreini Kuningriigis, eelkõige surmamõistetute ja inimõiguslaste puhul

Euroopa Parlamendi 11. märtsi 2021. aasta resolutsioon inimõiguste olukorra kohta Bahreini Kuningriigis, eelkõige surmamõistetute ja inimõiguste kaitsjate juhtumite kohta (2021/2578(RSP))

(2021/C 474/12)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Bahreini kohta, eelkõige 14. juuni 2018. aasta resolutsiooni inimõiguste olukorra kohta Bahreinis, eelkõige seoses Nabeel Rajabi juhtumiga (1), ning 16. veebruari 2017 aasta resolutsiooni hukkamiste kohta Kuveidis ja Bahreinis (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Bahreini kohta, eelkõige 14. juuni 2018. aasta resolutsiooni inimõiguste olukorra kohta Bahreinis, eelkõige seoses Nabeel Rajabi juhtumiga (1), ning 16. veebruari 2017 aasta resolutsiooni hukkamiste kohta Kuveidis ja Bahreinis (2),

| — | võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja pressiesindaja 13. juuli 2020. aasta avaldust surmanuhtluste täideviimise kohta Bahreinis, 10. juuni 2020. aasta avaldust inimõiguste kaitsja Nabeel Rajabi vabastamise kohta, 9. jaanuari 2020. aasta avaldust kahele Bahreini kodanikule mõistetud surmanuhtluse kinnitamise kohta ning 27. juuli 2019. aasta avaldust Ali al-Arabi ja Ahmed al-Malali hukkamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja pressiesindaja 13. juuli 2020. aasta avaldust surmanuhtluste täideviimise kohta Bahreinis, 10. juuni 2020. aasta avaldust inimõiguste kaitsja Nabeel Rajabi vabastamise kohta, 9. jaanuari 2020. aasta avaldust kahele Bahreini kodanikule mõistetud surmanuhtluse kinnitamise kohta ning 27. juuli 2019. aasta avaldust Ali al-Arabi ja Ahmed al-Malali hukkamise kohta,

| — | võttes arvesse kohtuväliste, kiirkorras toimuvate ja meelevaldsete hukkamiste ÜRO eriraportööri Agnes Callamard’i, terrorismivastases võitluses inimõiguste ja põhivabaduste edendamise ja kaitse ÜRO eriraportööri Fionnuala Ni Aolaini ning piinamise ning muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise ja karistamise ÜRO eriraportööri Nils Melzeri 12. veebruari 2020. aasta avaldust, milles nõutakse tungivalt, et Bahrein tühistaks Mohammed Ramadanile ja Husain Moosale mõistetud surmanuhtluse, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kohtuväliste, kiirkorras toimuvate ja meelevaldsete hukkamiste ÜRO eriraportööri Agnes Callamard’i, terrorismivastases võitluses inimõiguste ja põhivabaduste edendamise ja kaitse ÜRO eriraportööri Fionnuala Ni Aolaini ning piinamise ning muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise ja karistamise ÜRO eriraportööri Nils Melzeri 12. veebruari 2020. aasta avaldust, milles nõutakse tungivalt, et Bahrein tühistaks Mohammed Ramadanile ja Husain Moosale mõistetud surmanuhtluse,

| — | võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Federica Mogherini poolt ELi nimel ning Euroopa Nõukogu peasekretäri Marija Pejčinović Burići poolt 10. oktoobril 2019 tehtud ühisavaldust ülemaailmse surmanuhtluse vastu võitlemise päeva puhul, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Federica Mogherini poolt ELi nimel ning Euroopa Nõukogu peasekretäri Marija Pejčinović Burići poolt 10. oktoobril 2019 tehtud ühisavaldust ülemaailmse surmanuhtluse vastu võitlemise päeva puhul,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu suuniseid inimõiguste kaitsjate, surmanuhtluse, piinamise, kolmandate riikidega peetavate inimõigustealaste arutelude ja väljendusvabaduse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu suuniseid inimõiguste kaitsjate, surmanuhtluse, piinamise, kolmandate riikidega peetavate inimõigustealaste arutelude ja väljendusvabaduse kohta,

| — | võttes arvesse ELi inimõiguste strateegilist raamistikku ja tegevuskava, mille eesmärk on seada inimõiguste edendamine, austamine ja järgimine kõigi ELi poliitikavaldkondade keskmesse, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi inimõiguste strateegilist raamistikku ja tegevuskava, mille eesmärk on seada inimõiguste edendamine, austamine ja järgimine kõigi ELi poliitikavaldkondade keskmesse,

| — | võttes arvesse ELi ja Pärsia lahe koostöönõukogu ühisnõukogu 18. juulil 2016 toimunud 25. istungi ja ministrite kohtumise järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi ja Pärsia lahe koostöönõukogu ühisnõukogu 18. juulil 2016 toimunud 25. istungi ja ministrite kohtumise järeldusi,

| — | võttes arvesse ELi ja Bahreini koostöölepingut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi ja Bahreini koostöölepingut,

| — | võttes arvesse kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti ja piinamise ning muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise ja karistamise vastast konventsiooni, mille osaline Bahrein on, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti ja piinamise ning muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise ja karistamise vastast konventsiooni, mille osaline Bahrein on,

| — | võttes arvesse Bahreini sõltumatu uurimiskomisjoni 2011. aasta novembri aruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Bahreini sõltumatu uurimiskomisjoni 2011. aasta novembri aruannet,

| — | võttes arvesse 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni, eriti selle artiklit 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni, eriti selle artiklit 3,

| — | võttes arvesse Araabia inimõiguste hartat, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Araabia inimõiguste hartat,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 144 lõiget 5 ja artikli 132 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 144 lõiget 5 ja artikli 132 lõiget 4,

| A. | arvestades, et 2011. aasta rahvaülestõusu järel rikuvad ja piiravad Bahreini võimud jätkuvalt elanike õigusi ja vabadusi, eelkõige õigust rahumeelselt meelt avaldada, väljendusvabadust ja digitaalset vabadust nii internetis kui ka väljaspool seda; arvestades, et inimõiguste juristid, ajakirjanikud ja poliitaktivistid seisavad silmitsi pideva süstemaatilise ründamise, ahistamise, kinnipidamise, piinamise, hirmutamise, reisikeeldude ja kodakondsuse äravõtmisega; arvestades, et võimud on alates 2011. aastast lükanud tagasi kõik demokraatliku opositsiooni ja inimõiguste kaitsjate nõudmised austada sõna- ja kogunemisvabadust; arvestades, et Bahreinis ei taluta poliitilist opositsiooni; arvestades, et võimud on vahistanud mitu last meeleavaldustega ühinemise eest 2021. aasta veebruaris ning väidetavalt on neid ähvardatud vägistamise ja elektrišokiga; arvestades, et neist vähemalt kolm viibis 4. märtsi 2021. aasta seisuga endiselt vahi all, sealhulgas tõsise terviseprobleemiga 16-aastane nooruk; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et 2011. aasta rahvaülestõusu järel rikuvad ja piiravad Bahreini võimud jätkuvalt elanike õigusi ja vabadusi, eelkõige õigust rahumeelselt meelt avaldada, väljendusvabadust ja digitaalset vabadust nii internetis kui ka väljaspool seda; arvestades, et inimõiguste juristid, ajakirjanikud ja poliitaktivistid seisavad silmitsi pideva süstemaatilise ründamise, ahistamise, kinnipidamise, piinamise, hirmutamise, reisikeeldude ja kodakondsuse äravõtmisega; arvestades, et võimud on alates 2011. aastast lükanud tagasi kõik demokraatliku opositsiooni ja inimõiguste kaitsjate nõudmised austada sõna- ja kogunemisvabadust; arvestades, et Bahreinis ei taluta poliitilist opositsiooni; arvestades, et võimud on vahistanud mitu last meeleavaldustega ühinemise eest 2021. aasta veebruaris ning väidetavalt on neid ähvardatud vägistamise ja elektrišokiga; arvestades, et neist vähemalt kolm viibis 4. märtsi 2021. aasta seisuga endiselt vahi all, sealhulgas tõsise terviseprobleemiga 16-aastane nooruk;

| B. | arvestades, et Bahreini ja Taani kodanikul Abdulhadi Al-Khawajal, kes on inimõiguste kaitsja ning Bahreini inimõiguste keskuse ja Pärsia lahe inimõiguste keskuse kaasasutaja, on praegu täitumas kümnes aasta vangis, kus ta kannab eluaegset karistust süüdistuse alusel, mis on „terrorismi rahastamine ja selles osalemine, et kukutada valitsus ja spioneerida välisriigi heaks“; arvestades, et vahistamise järel Abdulhadi Al-Khawajat peksti ja piinati ning ta mõisteti süüdi ebaõiglase kohtumenetluse käigus, mis ei vastanud ei Bahreini kriminaalõiguse ega ka õiglase kohtumenetluse rahvusvahelistele standarditele; arvestades, et meelevaldse kinnipidamise küsimustega tegelev ÜRO töörühm jõudis 2012. aasta juulis järeldusele, et Abdulhadi Al-Khawaja vahistamine oli meelevaldne, kuna selle põhjuseks oli väljendus-, rahumeelse kogunemise ja ühinemisvabaduse põhiõiguse kasutamine, ning nõudis tema vabastamist; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Bahreini ja Taani kodanikul Abdulhadi Al-Khawajal, kes on inimõiguste kaitsja ning Bahreini inimõiguste keskuse ja Pärsia lahe inimõiguste keskuse kaasasutaja, on praegu täitumas kümnes aasta vangis, kus ta kannab eluaegset karistust süüdistuse alusel, mis on „terrorismi rahastamine ja selles osalemine, et kukutada valitsus ja spioneerida välisriigi heaks“; arvestades, et vahistamise järel Abdulhadi Al-Khawajat peksti ja piinati ning ta mõisteti süüdi ebaõiglase kohtumenetluse käigus, mis ei vastanud ei Bahreini kriminaalõiguse ega ka õiglase kohtumenetluse rahvusvahelistele standarditele; arvestades, et meelevaldse kinnipidamise küsimustega tegelev ÜRO töörühm jõudis 2012. aasta juulis järeldusele, et Abdulhadi Al-Khawaja vahistamine oli meelevaldne, kuna selle põhjuseks oli väljendus-, rahumeelse kogunemise ja ühinemisvabaduse põhiõiguse kasutamine, ning nõudis tema vabastamist;

| C. | arvestades, et üks silmapaistvamaid Bahreini inimõiguste kaitsjaid Nabeel Rajab vabastati 9. juunil 2020 vanglast ning ta peab kandma järelejäänud osa viieaastasest karistusest alternatiivseid karistusmeetodeid käsitleva seaduse kohaselt; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et üks silmapaistvamaid Bahreini inimõiguste kaitsjaid Nabeel Rajab vabastati 9. juunil 2020 vanglast ning ta peab kandma järelejäänud osa viieaastasest karistusest alternatiivseid karistusmeetodeid käsitleva seaduse kohaselt;

| D. | arvestades, et Bahreinis mõisteti aastatel 2011–2020 surma ligikaudu 50 inimest, erinevalt aastatest 2001–2010, mil tehti seitse surmaotsust; arvestades, et praegu on Bahreinis surmamõistetuid 27, kellest 26 on otseses hukkamisohus; arvestades, et Bahrein lõpetas 15. jaanuaril 2017 seitse aastat kestnud de facto moratooriumi surmanuhtlusele ja hukkas kolm tsiviilisikut; arvestades, et sellest ajast alates on hukatud kuus inimest; arvestades, et kohtuväliste, kiirkorras toimuvate ja meelevaldsete hukkamiste ÜRO eriraportöör kuulutas need hukkamised kohtuväliseks tapmiseks; arvestades, et surmanuhtlus on ülimalt julm, ebainimlik ja alandav karistus, millega rikutakse inimõiguste ülddeklaratsioonis sätestatud õigust elule; arvestades, et surmanuhtluse täideviimise ootamine tekitab äärmuslikke psüühilisi kannatusi; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Bahreinis mõisteti aastatel 2011–2020 surma ligikaudu 50 inimest, erinevalt aastatest 2001–2010, mil tehti seitse surmaotsust; arvestades, et praegu on Bahreinis surmamõistetuid 27, kellest 26 on otseses hukkamisohus; arvestades, et Bahrein lõpetas 15. jaanuaril 2017 seitse aastat kestnud de facto moratooriumi surmanuhtlusele ja hukkas kolm tsiviilisikut; arvestades, et sellest ajast alates on hukatud kuus inimest; arvestades, et kohtuväliste, kiirkorras toimuvate ja meelevaldsete hukkamiste ÜRO eriraportöör kuulutas need hukkamised kohtuväliseks tapmiseks; arvestades, et surmanuhtlus on ülimalt julm, ebainimlik ja alandav karistus, millega rikutakse inimõiguste ülddeklaratsioonis sätestatud õigust elule; arvestades, et surmanuhtluse täideviimise ootamine tekitab äärmuslikke psüühilisi kannatusi;

| E. | arvestades, et sõltumatud vaatlejad on teatanud, et enamiku hiljutiste hukkamiste puhul on Bahreini võimud pressinud ülestunnistuse välja piinamise teel ning süüdistatavatele ei ole tagatud õiglast kohtumõistmist; arvestades, et pärast 2011. aasta meeleavaldusi ja valitsuse kuritarvitusi käsitlenud Bahreini sõltumatu uurimiskomisjoni aruande järelduste põhjal on asutatud mitu sisemist organit, nagu siseministeeriumi ombudsmani büroo, peaprokuratuuri eriuurimisüksus ning vangide ja kinnipeetavate õiguste komisjon, kuid need ei ole piisavalt mõjusad ja sõltumatud; arvestades, et nende organite vähene sõltumatus on teadaolevalt viinud vastutuse puudumiseni Bahreini valitsuses ja julgeolekujõududes; arvestades, et see on tekitanud karistamatuse kultuuri, mis õõnestab demokraatlikke reformipüüdlusi ning destabiliseerib riiki veelgi enam; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et sõltumatud vaatlejad on teatanud, et enamiku hiljutiste hukkamiste puhul on Bahreini võimud pressinud ülestunnistuse välja piinamise teel ning süüdistatavatele ei ole tagatud õiglast kohtumõistmist; arvestades, et pärast 2011. aasta meeleavaldusi ja valitsuse kuritarvitusi käsitlenud Bahreini sõltumatu uurimiskomisjoni aruande järelduste põhjal on asutatud mitu sisemist organit, nagu siseministeeriumi ombudsmani büroo, peaprokuratuuri eriuurimisüksus ning vangide ja kinnipeetavate õiguste komisjon, kuid need ei ole piisavalt mõjusad ja sõltumatud; arvestades, et nende organite vähene sõltumatus on teadaolevalt viinud vastutuse puudumiseni Bahreini valitsuses ja julgeolekujõududes; arvestades, et see on tekitanud karistamatuse kultuuri, mis õõnestab demokraatlikke reformipüüdlusi ning destabiliseerib riiki veelgi enam;

| F. | arvestades, et 27. juulil 2019 hukati mahalaskmise teel Ali Al-Arab ja Ahmed Al-Malili, kes mõlemad olid väidetavast piinamisest ja nõuetekohase menetluse rasketest rikkumistest varjutatud kollektiivsel kohtuprotsessil terrorikuritegude eest süüdi mõistetud Bahreini kodanikud; arvestades, et Bahreini võimud vahistasid 18. veebruaril 2014 Mohamed Ramadani väidetava osalemise eest – koos Hussein Ali Moosaga – 14. veebruaril 2014. aastal Al Dairis toimunud pommirünnakus; arvestades, et kassatsioonikohus kinnitas edasikaebuse läbivaatamisel 13. juulil 2020 oma lõpliku otsuse ja jättis jõusse Mohamed Ramadanile ja Hussein Ali Moosale määratud surmaotsused, vaatamata ebaõiglasele kohtumõistmisele ja sellele, et otsus põhines süüdistatavatelt väidetavalt piinamise teel välja pressitud ülestunnistustel, ning vaatamata eriuurimisüksuses Hussein Ali Moosa ja Mohamed Ramadani väidetava piinamisega seoses läbi viidud uurimise tulemustele; arvestades, et kohtuväliste, kiirkorras toimuvate ja meelevaldsete hukkamistega tegelev ÜRO eriraportöör Agnes Callamard hoiatas, et Hussein Ali Moosa ja Mohamed Ramadani süüdimõistmine ja surmanuhtlus on meelevaldsed ja rikuvad selgelt nende õigust elule ning kujutavad endast meelevaldset tapmist; arvestades, et ÜRO inimõiguste eksperdid on kutsunud Bahreini üles hoidma ära mõlema mehe hukkamine; arvestades, et Mohamed Ramadan ja Hussein Ali Moosa on otseses hukkamisohus ning nad on ammendanud kõik õiguskaitsevahendid; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et 27. juulil 2019 hukati mahalaskmise teel Ali Al-Arab ja Ahmed Al-Malili, kes mõlemad olid väidetavast piinamisest ja nõuetekohase menetluse rasketest rikkumistest varjutatud kollektiivsel kohtuprotsessil terrorikuritegude eest süüdi mõistetud Bahreini kodanikud; arvestades, et Bahreini võimud vahistasid 18. veebruaril 2014 Mohamed Ramadani väidetava osalemise eest – koos Hussein Ali Moosaga – 14. veebruaril 2014. aastal Al Dairis toimunud pommirünnakus; arvestades, et kassatsioonikohus kinnitas edasikaebuse läbivaatamisel 13. juulil 2020 oma lõpliku otsuse ja jättis jõusse Mohamed Ramadanile ja Hussein Ali Moosale määratud surmaotsused, vaatamata ebaõiglasele kohtumõistmisele ja sellele, et otsus põhines süüdistatavatelt väidetavalt piinamise teel välja pressitud ülestunnistustel, ning vaatamata eriuurimisüksuses Hussein Ali Moosa ja Mohamed Ramadani väidetava piinamisega seoses läbi viidud uurimise tulemustele; arvestades, et kohtuväliste, kiirkorras toimuvate ja meelevaldsete hukkamistega tegelev ÜRO eriraportöör Agnes Callamard hoiatas, et Hussein Ali Moosa ja Mohamed Ramadani süüdimõistmine ja surmanuhtlus on meelevaldsed ja rikuvad selgelt nende õigust elule ning kujutavad endast meelevaldset tapmist; arvestades, et ÜRO inimõiguste eksperdid on kutsunud Bahreini üles hoidma ära mõlema mehe hukkamine; arvestades, et Mohamed Ramadan ja Hussein Ali Moosa on otseses hukkamisohus ning nad on ammendanud kõik õiguskaitsevahendid;

| G. | arvestades, et Bahreini võimud saatsid laiali riigi suurima rahumeelse poliitilise opositsioonierakonna al-Wefaqi, konfiskeerisid selle varad ja vahistasid selle juhid; arvestades, et erakonna juht Shaikh Ali Salman kannab väidetavas spionaažis süüdistatuna praegu eluaegset vanglakaristust; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Bahreini võimud saatsid laiali riigi suurima rahumeelse poliitilise opositsioonierakonna al-Wefaqi, konfiskeerisid selle varad ja vahistasid selle juhid; arvestades, et erakonna juht Shaikh Ali Salman kannab väidetavas spionaažis süüdistatuna praegu eluaegset vanglakaristust;

| H. | arvestades, et mitut avaliku elu tegelast, sealhulgas silmapaistvaid advokaate Abdullah Al Shamlawi ja Abdullah Hashimi on süüdistatud üksnes nende sotsiaalmeediategevuse eest; arvestades, et Bahreinis ei ole olnud sõltumatut meediat alates sellest, mil teabeministeerium peatas 2017. aastal riigi ainsa sõltumatu ajalehe Al Wasati tegevuse; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et mitut avaliku elu tegelast, sealhulgas silmapaistvaid advokaate Abdullah Al Shamlawi ja Abdullah Hashimi on süüdistatud üksnes nende sotsiaalmeediategevuse eest; arvestades, et Bahreinis ei ole olnud sõltumatut meediat alates sellest, mil teabeministeerium peatas 2017. aastal riigi ainsa sõltumatu ajalehe Al Wasati tegevuse;

| I. | arvestades, et tervise- ja hügieenitingimused Bahreini ülerahvastatud vanglates on endiselt äärmiselt halvad; arvestades, et Bahrein vabastas 2020. aasta märtsis COVID-19 pandeemiast tingitud terviseohu tõttu 1 486 vangi; arvestades, et enamikel juhtudel ei ole vabastatute seas opositsiooniliidreid, aktiviste, ajakirjanikke ja inimõiguste kaitsjaid; arvestades, et Bahreini võimud ei võimalda kinnipeetavatele kiireloomulist arstiabi, mis ohustab nende tervist ja heaolu ja rikub ÜRO poolt vastu võetud kinnipeetavate kohtlemise standardseid miinimumnõudeid; arvestades, et paljud poliitvangid on alustanud streiki, et protesteerida kinnipeetavate halva kohtlemise vastu; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et tervise- ja hügieenitingimused Bahreini ülerahvastatud vanglates on endiselt äärmiselt halvad; arvestades, et Bahrein vabastas 2020. aasta märtsis COVID-19 pandeemiast tingitud terviseohu tõttu 1 486 vangi; arvestades, et enamikel juhtudel ei ole vabastatute seas opositsiooniliidreid, aktiviste, ajakirjanikke ja inimõiguste kaitsjaid; arvestades, et Bahreini võimud ei võimalda kinnipeetavatele kiireloomulist arstiabi, mis ohustab nende tervist ja heaolu ja rikub ÜRO poolt vastu võetud kinnipeetavate kohtlemise standardseid miinimumnõudeid; arvestades, et paljud poliitvangid on alustanud streiki, et protesteerida kinnipeetavate halva kohtlemise vastu;

| J. | arvestades, et Bahreini kohtud teevad endiselt otsuseid kodanikelt kodakondsuse äravõtmiseks ja jätavad sellised otsused jõusse; arvestades, et Bahreini kohtud võtsid 2018. aastal ära kodakondsuse rohkem kui 300 inimeselt ja 2019. aastal rohkem kui 100 inimeselt, sh inimõiguste kaitsjatelt, poliitikutelt, ajakirjanikelt ja kõrgematelt usutegelastelt, kes enamasti on endiselt kodakondsuseta; arvestades, et kodakondsuse tühistamist kasutatakse vastuolus inimõiguste ülddeklaratsiooni artikliga 15; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Bahreini kohtud teevad endiselt otsuseid kodanikelt kodakondsuse äravõtmiseks ja jätavad sellised otsused jõusse; arvestades, et Bahreini kohtud võtsid 2018. aastal ära kodakondsuse rohkem kui 300 inimeselt ja 2019. aastal rohkem kui 100 inimeselt, sh inimõiguste kaitsjatelt, poliitikutelt, ajakirjanikelt ja kõrgematelt usutegelastelt, kes enamasti on endiselt kodakondsuseta; arvestades, et kodakondsuse tühistamist kasutatakse vastuolus inimõiguste ülddeklaratsiooni artikliga 15;

| K. | arvestades, et 2018. aasta detsembris muutis Bahrein oma tööõigust, et keelata tööandjatel töötajate diskrimineerimine soo, päritolu, keele või usutunnistuse alusel; arvestades, et Bahrein kehtestas sanktsioonid seksuaalse ahistamise vastu töökohal; arvestades, et Bahreinis kasutatakse endiselt ära võõrtöölisi, eelkõige koduabilistena tööle võetud naisi, mida võimaldab ekspluateerimist lubav kafala süsteem; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et 2018. aasta detsembris muutis Bahrein oma tööõigust, et keelata tööandjatel töötajate diskrimineerimine soo, päritolu, keele või usutunnistuse alusel; arvestades, et Bahrein kehtestas sanktsioonid seksuaalse ahistamise vastu töökohal; arvestades, et Bahreinis kasutatakse endiselt ära võõrtöölisi, eelkõige koduabilistena tööle võetud naisi, mida võimaldab ekspluateerimist lubav kafala süsteem;

| L. | arvestades, et Bahreini seaduste kohaselt diskrimineeritakse naisi endiselt perekonnaõiguse vallas, näiteks seoses õigusega abielu lahutada ja Bahreini kodakondsuse ülekandmisega nende lastele võrdsetel alustel meestega; arvestades, et Bahrein ühines 2002. aastal konventsiooniga naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta, kuid säilitab reservatsioonid mitme artikli suhtes, mis sisaldavad konventsiooni eesmärgi seisukohast keskse tähtsusega sätteid; arvestades, et kriminaalkoodeksi artikli 353 kohaselt ei võeta vägistamise toimepanijaid vastutusele ega karistata juhul, kui nad abielluvad oma ohvriga; arvestades, et Bahreini parlament tegi 2016. aastal ettepaneku see artikkel täielikult kehtetuks tunnistada, kuid valitsus lükkas ettepaneku tagasi; arvestades, et karistusseadustiku artikliga 334 vähendatakse nn aukuritegude ja abielurikkumise toimepanijate karistusi, ning arvestades, et abieluvälised seksuaalsuhted on endiselt kriminaliseeritud; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et Bahreini seaduste kohaselt diskrimineeritakse naisi endiselt perekonnaõiguse vallas, näiteks seoses õigusega abielu lahutada ja Bahreini kodakondsuse ülekandmisega nende lastele võrdsetel alustel meestega; arvestades, et Bahrein ühines 2002. aastal konventsiooniga naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta, kuid säilitab reservatsioonid mitme artikli suhtes, mis sisaldavad konventsiooni eesmärgi seisukohast keskse tähtsusega sätteid; arvestades, et kriminaalkoodeksi artikli 353 kohaselt ei võeta vägistamise toimepanijaid vastutusele ega karistata juhul, kui nad abielluvad oma ohvriga; arvestades, et Bahreini parlament tegi 2016. aastal ettepaneku see artikkel täielikult kehtetuks tunnistada, kuid valitsus lükkas ettepaneku tagasi; arvestades, et karistusseadustiku artikliga 334 vähendatakse nn aukuritegude ja abielurikkumise toimepanijate karistusi, ning arvestades, et abieluvälised seksuaalsuhted on endiselt kriminaliseeritud;

| M. | arvestades, et Bahrein on Pärsia lahe piirkonnas ELi jaoks oluline partner, sealhulgas poliitilistes ja majandussuhetes, energeetikas ja julgeolekus; arvestades, et Bahreini Kuningriik on olnud pikka aega avatud kogu maailma muudele kultuuridele, ning et riik on aktiivselt osalenud usalduse suurendamises ning dialoogi ja stabiilsuse edendamises Pärsia lahe piirkonnas ja kogu Lähis-Ida piirkonnas; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et Bahrein on Pärsia lahe piirkonnas ELi jaoks oluline partner, sealhulgas poliitilistes ja majandussuhetes, energeetikas ja julgeolekus; arvestades, et Bahreini Kuningriik on olnud pikka aega avatud kogu maailma muudele kultuuridele, ning et riik on aktiivselt osalenud usalduse suurendamises ning dialoogi ja stabiilsuse edendamises Pärsia lahe piirkonnas ja kogu Lähis-Ida piirkonnas;

| N. | arvestades, et riigijuhtide vahetumine 2020. aasta novembris ja uue peaministri prints Salman bin Hamad Al Khalifa ametisse astumine annab Bahreinile võimaluse liikuda poliitilise reformi ja riigisisese kaasava lepituse, sealhulgas sunniitide ja šiiitide lepitamise suunas; arvestades, et ELi ja Bahreini vahel peeti 2021. aasta veebruaris inimõigustealast dialoogi; arvestades, et Bahrein on Pärsia lahe piirkonnas teine riik, kellega EL on alustanud inimõigustealast dialoogi; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et riigijuhtide vahetumine 2020. aasta novembris ja uue peaministri prints Salman bin Hamad Al Khalifa ametisse astumine annab Bahreinile võimaluse liikuda poliitilise reformi ja riigisisese kaasava lepituse, sealhulgas sunniitide ja šiiitide lepitamise suunas; arvestades, et ELi ja Bahreini vahel peeti 2021. aasta veebruaris inimõigustealast dialoogi; arvestades, et Bahrein on Pärsia lahe piirkonnas teine riik, kellega EL on alustanud inimõigustealast dialoogi;

| 1. | on sügavalt mures, et kümme aastat pärast araabia kevade ülestõusu Bahreinis muutub inimõiguste olukord riigis järjest halvemaks, viiakse täide surmanuhtlust, vahistatakse meelevaldselt inimõiguste kaitsjaid, antakse neid kohtu alla ja ahistatakse, eiratakse kodaniku- ja poliitilisi õigusi ning ühinemis- ja kogunemisvabadust ja väljendusvabadust nii internetis kui ka väljaspool seda; |
| --- | --- |

1.

| 2. | mõistab karmilt hukka Mohammed Ramadani ja Hussain Ali Moosa surmamõistmise; nõuab tungivalt, et Bahreini võimud ja eelkõige Tema Majesteet šeik Hamad bin Isa Al Khalifa peataksid viivitamata nende hukkamise, muudaksid ära kohtuotsused, nõuaksid kohtuasja uut läbivaatamist, mis oleks täielikult kooskõlas rahvusvaheliste õiglase kohtupidamise standarditega, välistaksid piinamisega saadud tõendite kasutamise ning võimaldaksid sõltumatut uurimist väidetava piinamise kohta; kutsub Bahreini üles kaaluma selliste siseriiklike organite sõltumatust ja mõjusust, kelle ülesanne on riiklike kuritarvituste uurimine, nt ombudsman, eriuurimisüksus ning vangide ja kinnipeetavate õiguste komisjon, kuna nende uurimised on ebapiisavad ja nad õigustavad Bahreini kohtu tegevust, kes süüdimõistva kohtuotsuse saamiseks tugineb sunniviisilistele ülestunnistustele, sealhulgas Mohammed Ramadani ja Hussain Ali Moosa vastu esitatud süüdistuste uurimisel; |
| --- | --- |

2.

| 3. | mõistab teravalt hukka surmanuhtluse kasutamise suhtes kehtestatud de facto moratooriumi tühistamise; kutsub Bahreini võime üles kehtestama viivitamatult moratooriumi surmanuhtluse kasutamisele, mis oleks esimene samm selle kaotamise suunas; nõuab kõigi surmaotsuste põhjalikku läbivaatamist selle tagamiseks, et kohtuprotsessid vastaksid rahvusvahelistele normidele ja ebaseaduslikult surma mõistetud inimõiguste rikkumiste ohvritele makstaks hüvitist; tuletab meelde, et EL on surmanuhtluse vastu ning peab seda julmaks ja ebainimlikuks karistuseks, mis ei toimi hirmutusvahendina kuritegeliku käitumise ärahoidmiseks ja on vea korral pöördumatu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | toonitab, et riigijuhtide vahetumine alates 2020. aasta novembrist annab ELile võimaluse ümber kohandada oma välispoliitika Bahreini suhtes, võttes muu hulgas arvesse uut riiklikku inimõiguste tegevuskava; kutsub uut peaministrit prints Salman bin Hamad Al Khalifat üles kasutama oma volitusi, et juhtida Bahreini poliitilise reformi ning inimõiguste ja põhivabaduste austamise suunas; |
| --- | --- |

4.

| 5. | palub viivitamata ja tingimusteta vabastada kõik inimõiguste kaitsjad ja meelsusvangid, sealhulgas Abdulhadi al-Khawaja, dr Abduljalil al-Singace, Naji Fateel, Abdulwahab Hussain, Ali Hajee, šeik Ali Salmani ja Hassan Mshaima, kes on kinni peetud ja süüdi mõistetud üksnes sõnavabaduse õiguse kasutamise eest, ning loobuda kõigist nende vastu esitatud süüdistustest; kutsub komisjoni asepresidenti ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat ja liikmesriike üles toetama ja jätkama jõulist kampaaniat vangistatud inimõiguste kaitsjate viivitamatu vabastamise tagamiseks, mis on ELi ja Bahreini tõhustatud koostöö keskse tähtsusega element; kutsub Bahreini võime üles tagama kodanikuühiskonna organisatsioonidele ja sõltumatule meediale turvalise tegevusruumi; nõuab tungivalt, et Bahreini valitsus võimaldaks välisajakirjanikele ja inimõigusorganisatsioonidele juurdepääsu Bahreinile; tunnustab igati kõigi inimõiguste kaitsjate, ajakirjanike ja juristide tööd, mis on inimõiguste kaitsmiseks hädavajalik; nõuab tungivalt, et Bahreini valitsus taastaks riigi ainsa sõltumatu meediakanali Al Wasati ning lubaks Bahreinis tegutseda sõltumatutel poliitilistel ühendustel, sealhulgas nendel, kes on juba laiali saadetud; |
| --- | --- |

5.

| 6. | tervitab Nabeel Rajabi vabastamist alternatiivsete sanktsioonide seaduse alusel, kuid nõuab tungivalt, et Bahreini võimud tühistaksid tema reisikeelu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kutsub Bahreini valitsust üles lõpetama inimõiguste kaitsjate ahistamise ja viivitamata tühistama nende suhtes kehtestatud reisikeelu ning nõuab, et võimud tagaksid igas olukorras, et Bahreini inimõiguste kaitsjad saavad teostada oma seaduslikku inimõigustealast tegevust nii riigi sees kui ka väljaspool seda; |
| --- | --- |

7.

| 8. | on eriti mures terrorismivastaste seaduste väärkasutamise pärast Bahreinis ning rõhutab, kui tähtis on Bahreini toetada, eelkõige seoses kohtusüsteemiga, et tagada rahvusvaheliste inimõiguste standardite järgimine; palub Bahreini ametivõimudel kiiresti muuta seadust nr 58 (2006) ühiskonna kaitsmise kohta terroriaktide eest ning kõiki teisi seadusi, mis piiravad sõnavabadust ja poliitilisi vabadusi ja mis ei ole täielikult kooskõlas rahvusvaheliste kohustuste ja standarditega; |
| --- | --- |

8.

| 9. | mõistab hukka jätkuva piinamise kasutamise, sealhulgas arstiabi andmisest keeldumise, ning kinnipeetavate, sealhulgas rahumeelsete meeleavaldajate ja tsiviilelanike julma ja alandava kohtlemise; nõuab kõigi väidetavate piinamisjuhtumite põhjalikku ja usaldusväärset uurimist, et süüdlased vastutusele võtta; taunib riigi vanglates valitsevaid kohutavaid tingimusi; nõuab tungivalt, et Bahreini ametivõimud kaitseksid kõiki kinnipeetavaid COVID-19 ohu eest; |
| --- | --- |

9.

| 10. | nõuab tungivalt, et Bahreini valitsus täidaks oma ülesandeid ja kohustusi, mis tulenevad ÜRO piinamisvastasest konventsioonist, sealhulgas selle artiklist 15, mis keelab kasutada piinamise teel saadud tunnistusi tõendina mis tahes menetluse läbiviimisel; nõuab, et Bahrein ratifitseeriks ÜRO piinamisvastase konventsiooni fakultatiivse protokolli ning kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti surmanuhtluse kaotamist käsitleva teise fakultatiivse protokolli; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kutsub Bahreini ametivõime üles tegema täielikku koostööd ÜRO organitega, esitama ÜRO Inimõiguste Nõukogu erimenetluste esindajatele alalise kutse Bahreini külastamiseks ja tegema nendega aktiivselt koostööd; kutsub Bahreini valitsust üles lubama ELi ametnikel, sõltumatutel vaatlejatel ja inimõiguslaste rühmadel külastada Bahreini vanglaid ning nõuab tungivalt, et Bahreini ametivõimud tagaksid eelkõige, et riiki lubatakse ÜRO eriraportöörid, kes tegelevad piinamise ning muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise juhtumite, inimõiguste kaitse, väljendusvabaduse ja kogunemisvabaduse küsimustega; |
| --- | --- |

11.

| 12. | mõistab hukka jätkuva tava kodanikke meelevaldselt kodakondsusest ilma jätta, mis on paljudel juhtudel viinud selleni, et inimesed on jäetud kodakondsuseta, rikkudes ÜRO kodakondsusetuse vähendamise konventsiooni; kutsub Bahreini ametivõime üles muutma riigi kodakondsusseadust ja taastama Bahreini kodakondsuse isikutele, kes on sellest ebaõiglaselt ilma jäetud; |
| --- | --- |

12.

| 13. | võtab teadmiseks Bahreini valitsuse jätkuvad jõupingutused riigi karistusseadustiku ja õiguslike menetluste reformimisel ning ergutab valitsust seda protsessi jätkama; nõuab Bahreini sõltumatu uurimiskomisjoni (BICI) ja inimõiguste olukorra üldise korrapärase läbivaatamise soovituste täielikku rakendamist; toetab jätkuvalt Bahreini valitsuse reformikava ning ergutab Bahreini Kuningriiki seadma eesmärgiks stabiilsuse, jätkates reforme ja kaasavat leppimist keskkonnas, kus kooskõlas riigi võetud rahvusvaheliste kohustustega saab rahumeelseid poliitilisi erimeelsusi vabalt väljendada; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kutsub ELi delegatsiooni üles täielikult rakendama inimõiguste kaitsjaid käsitlevaid ELi suuniseid, pakkuma kogu asjakohast toetust kinnipeetud inimõiguste kaitsjatele, sealhulgas korraldades vanglakülastusi, jälgides kohtuprotsesse ja tehes avalikke avaldusi, ning pakkuma toetust kodanikuühiskonnale ja tagakiusamise ohus olevatele inimestele juurdepääsu kaitsele; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kutsub komisjoni asepresidenti ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat, Euroopa välisteenistust, nõukogu ja liikmesriike üles süstemaatiliselt väljendama muret inimõiguste rikkumiste pärast Bahreinis, samuti poliitilise ruumi puudumise pärast õiguspärase ja rahumeelse teisitimõtlemise väljendamiseks, ning kaaluma sihipäraseid meetmeid nende vastu, kes vastutavad inimõiguste raskete rikkumiste eest; |
| --- | --- |

15.

| 16. | võtab teadmiseks ELi ja Bahreini vahelise inimõigustealase dialoogi; nõuab dialoogi tõhustamist kooskõlas ELi suunistega inimõigustealaste dialoogide kohta; märgib, et ELi ja Bahreini vaheline inimõigustealane dialoog ei asenda nõuetekohast dialoogi valitsuse, opositsiooni ja kodanikuühiskonna vahel Bahreinis endas; nõuab tungivalt, et Euroopa välisteenistus tagaks, et mitteametlik inimõigustealane dialoog Bahreiniga oleks suunatud konkreetsetele tulemustele ja kohustustele, sealhulgas kodanikuühiskonnaga konsulteerimisele enne ja pärast dialoogi; rõhutab, et Bahreini ametivõimud peaksid selles protsessis mõtestatult ja tõeliselt osalema; toetab edasist dialoogi, osalemist ja parimate tavade jagamist inimõiguste ja kohtumenetluste valdkonnas ELi, selle liikmesriikide ja Bahreini Kuningriigi vahel; |
| --- | --- |

16.

| 17. | nõuab tungivalt, et EL tagaks inimõiguste integreerimise kõikidesse Bahreiniga tehtava koostöö valdkondadesse, sealhulgas hiljuti sõlmitud ELi ja Bahreini koostöölepingusse, mis ei sisaldanud viiteid inimõigustele; |
| --- | --- |

17.

| 18. | on häiritud teadetest, et Bahreini inimõiguste kaitsjate vastu kasutatakse jälgimistehnoloogiat; kordab, et jälgimistehnoloogia, mida Euroopa ettevõtted Bahreini ekspordivad, võib hõlbustada inimõiguste kaitsjate represseerimist; rõhutab, et ELi ekspordikontrolliasutused peavad enne kolmandasse riiki eksportimise lubade andmist võtma arvesse inimõiguste kriteeriume; palub kõikidel ELi liikmesriikidel rangelt järgida Euroopa Liidu relvaekspordi toimimisjuhendit ja eelkõige peatada igasugune selliste relvade ning jälgimis- ja luureseadmete ja vahendite üleandmine, mida Bahrein võib kasutada inimõiguste allasurumise jätkamiseks; |
| --- | --- |

18.

| 19. | rõhutab, et ELi delegatsiooni Chaillot’ auhinda inimõiguste edendamise eest Pärsia lahe koostöönõukogu riikides ei tohiks anda neile, kes õigustavad inimõiguste rikkumist; |
| --- | --- |

19.

| 20. | väljendab muret asjaolu pärast, et Kafala süsteem võimaldab rikkuda töötajate õigusi ning piirata riigis ühiskondlikke ja ametiühinguliikumisi; nõuab tungivalt, et Bahreini valitsus muudaks tööõigust, et tagada koduabilistele samad õigused nagu teistele töötajatele, sealhulgas töötundide piirangud, iganädalased puhkepäevad ja miinimumpalk; |
| --- | --- |

20.

| 21. | kutsub Bahreini valitsust üles muutma vajaduse korral õigusakte, et kaotada naiste diskrimineerimine seoses abielu sõlmimisega, abielus olemise ja abielu lahutamisega ning seoses laste ja pärandiga, ning võimaldama naistel anda kodakondsus edasi oma lastele samadel alustel kui meestel; nõuab tungivalt, et Bahreini valitsus tühistaks kõik reservatsioonid naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimist käsitleva konventsiooni suhtes, tunnistaks kehtetuks karistusseadustiku artiklid 353 ja 334, mis lubavad naistevastast vägivalda, ning tunnistaks kehtetuks sätted, millega kriminaliseeritakse täiskasvanute vastastikusel nõusolekul põhinevad seksuaalsuhted; |
| --- | --- |

21.

| 22. | nõuab tungivalt, et Euroopa välisteenistus, komisjon ja liikmesriigid säilitaksid valvsuse arengute suhtes Bahreinis ja Pärsia lahe piirkonnas üldiselt ning kasutaksid kõiki nende käsutuses olevaid mõjutusvahendeid; mõistab hukka välissekkumise Bahreini sisepoliitikasse, mille eesmärk on riigi destabiliseerimine; |
| --- | --- |

22.

| 23. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Bahreini Kuningriigi valitsusele ja parlamendile ning Pärsia lahe koostöönõukogu liikmetele. |
| --- | --- |

23.

---

(1)  ELT C 28, 27.1.2020, lk 76.

(2)  ELT C 252, 18.7.2018, lk 192.

---

| 24.11.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 474/126 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 474/126

---

P9_TA(2021)0087

Opositsiooni ja kodanikuühiskonna vastu suunatud kollektiivsed kohtuprotsessid Kambodžas

Euroopa Parlamendi 11. märtsi 2021. aasta resolutsioon opositsiooni ja kodanikuühiskonna vastu suunatud kollektiivsete kohtuprotsesside kohta Kambodžas (2021/2579(RSP))

(2021/C 474/13)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Kambodža kohta, eriti 14. septembri 2017. aasta resolutsiooni Kambodža, eelkõige Kem Sokha juhtumi kohta (1), 14. detsembri 2017. aasta resolutsiooni Kambodža olukorra ja eelkõige erakonna CNRP tegevuse lõpetamise kohta (2) ning 13. septembri 2018. aasta resolutsiooni Kambodža, eelkõige Kem Sokha juhtumi kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Kambodža kohta, eriti 14. septembri 2017. aasta resolutsiooni Kambodža, eelkõige Kem Sokha juhtumi kohta (1), 14. detsembri 2017. aasta resolutsiooni Kambodža olukorra ja eelkõige erakonna CNRP tegevuse lõpetamise kohta (2) ning 13. septembri 2018. aasta resolutsiooni Kambodža, eelkõige Kem Sokha juhtumi kohta (3),

| — | võttes arvesse nõukogu 26. veebruari 2018. aasta järeldusi Kambodža kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 26. veebruari 2018. aasta järeldusi Kambodža kohta,

| — | võttes arvesse 1991. aasta Pariisi rahulepet, mille artiklis 15 on sätestatud kohustus austada Kambodžas inimõigusi ja põhivabadusi, muu hulgas rahvusvahelise kogukonna nimel allakirjutanute poolt, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1991. aasta Pariisi rahulepet, mille artiklis 15 on sätestatud kohustus austada Kambodžas inimõigusi ja põhivabadusi, muu hulgas rahvusvahelise kogukonna nimel allakirjutanute poolt,

| — | võttes arvesse komisjoni 12. veebruari 2020. aasta otsust (4) peatada alates 12. augustist 2020 osaliselt tariifsed soodustused, mis anti Kambodžale Euroopa Liidu kaubanduskava „Kõik peale relvade“ raames, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 12. veebruari 2020. aasta otsust (4) peatada alates 12. augustist 2020 osaliselt tariifsed soodustused, mis anti Kambodžale Euroopa Liidu kaubanduskava „Kõik peale relvade“ raames,

| — | võttes arvesse ÜRO inimõiguste ülemvoliniku pressiesindaja 11. septembri 2020. aasta avaldust väljapaistva ametiühingutegelase Rong Chhuni ning veel 24 inimõiguslase ja keskkonnakaitsja vahistamise kohta (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO inimõiguste ülemvoliniku pressiesindaja 11. septembri 2020. aasta avaldust väljapaistva ametiühingutegelase Rong Chhuni ning veel 24 inimõiguslase ja keskkonnakaitsja vahistamise kohta (5),

| — | võttes arvesse Euroopa välisteenistuse pressiesindaja 2. märtsi 2021. aasta avaldust opositsioonitegelaste vastu suunatud kollektiivsete kohtuprotsesside kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa välisteenistuse pressiesindaja 2. märtsi 2021. aasta avaldust opositsioonitegelaste vastu suunatud kollektiivsete kohtuprotsesside kohta,

| — | võttes arvesse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni konventsiooni ühinemisvabaduse ja organiseerumisõiguse kaitse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni konventsiooni ühinemisvabaduse ja organiseerumisõiguse kaitse kohta,

| — | võttes arvesse rahumeelse kogunemise ja ühinemise õiguse eriraportööri, naiste ja tütarlaste diskrimineerimise töörühma liikmete ning arvamus- ja sõnavabaduse eriraportööri 16. novembri 2020. aasta avaldust kodanikuühiskonna mahasurumise ja inimõiguste kaitsjate vastu suunatud rünnakute kohta Kambodžas, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahumeelse kogunemise ja ühinemise õiguse eriraportööri, naiste ja tütarlaste diskrimineerimise töörühma liikmete ning arvamus- ja sõnavabaduse eriraportööri 16. novembri 2020. aasta avaldust kodanikuühiskonna mahasurumise ja inimõiguste kaitsjate vastu suunatud rünnakute kohta Kambodžas,

| — | võttes arvesse Euroopa Ühenduse ja Kambodža Kuningriigi vahel 29. aprillil 1997 sõlmitud koostöölepingut (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ühenduse ja Kambodža Kuningriigi vahel 29. aprillil 1997 sõlmitud koostöölepingut (6),

| — | võttes arvesse Kambodža karistusseadustikku, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Kambodža karistusseadustikku,

| — | võttes arvesse ELi 2008. aasta suuniseid inimõiguste kaitsjate kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi 2008. aasta suuniseid inimõiguste kaitsjate kohta,

| — | võttes arvesse 10. detsembri 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 10. detsembri 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni,

| — | võttes arvesse 1966. aasta kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1966. aasta kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti,

| — | võttes arvesse Kambodža inimõiguste olukorraga tegeleva ÜRO eriraportööri Rhona Smithi 25. novembri 2020. aasta avaldust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Kambodža inimõiguste olukorraga tegeleva ÜRO eriraportööri Rhona Smithi 25. novembri 2020. aasta avaldust,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 144 lõiget 5 ja artikli 132 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 144 lõiget 5 ja artikli 132 lõiget 4,

| A. | arvestades, et 2020. aasta novembris süüdistati vähemalt 137 isikut selles, et nad olid seotud laialisaadetud opositsioonilise Kambodža Rahvusliku Päästmise Parteiga (CNRP), eesmärgiga esitada neile karistusseadustiku artiklite 451, 453, 494 ja 495 alusel poliitiliselt motiveeritud süüdistusi kihutustegevuses, vandenõudes ja riigivastastes rünnakutes; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et 2020. aasta novembris süüdistati vähemalt 137 isikut selles, et nad olid seotud laialisaadetud opositsioonilise Kambodža Rahvusliku Päästmise Parteiga (CNRP), eesmärgiga esitada neile karistusseadustiku artiklite 451, 453, 494 ja 495 alusel poliitiliselt motiveeritud süüdistusi kihutustegevuses, vandenõudes ja riigivastastes rünnakutes;

| B. | arvestades, et 1. märtsil 2021 mõistis Phnom Penhi linnakohus CNRP üheksa kõrgeimat juhti süüdi „katses korraldada riigipööre valitsuse kukutamiseks“, kuna nad olid 9. novembril 2019 püüdnud Kambodžasse naasta; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et 1. märtsil 2021 mõistis Phnom Penhi linnakohus CNRP üheksa kõrgeimat juhti süüdi „katses korraldada riigipööre valitsuse kukutamiseks“, kuna nad olid 9. novembril 2019 püüdnud Kambodžasse naasta;

| C. | arvestades, et CNRP endine esimees Sam Rainsy püüdis 2019. aastal Kambodžasse tagasi pöörduda; arvestades, et talle määrati maksimaalne vanglakaristus – 25 aastat; arvestades, et koos Sam Rainsyga mõisteti süüdi Mu Sochua, Eng Chhay Eang, Ou Chanrith, Ho Vann, Long Ry, Men Sothavrin, Tiolung Saumura ja Nuth Romduol; arvestades, et kõiki süüdimõistetuid ähvardab 20–25-aastane vanglakaristus; arvestades, et neilt on võetud õigus hääletada ja kandideerida valimistel; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et CNRP endine esimees Sam Rainsy püüdis 2019. aastal Kambodžasse tagasi pöörduda; arvestades, et talle määrati maksimaalne vanglakaristus – 25 aastat; arvestades, et koos Sam Rainsyga mõisteti süüdi Mu Sochua, Eng Chhay Eang, Ou Chanrith, Ho Vann, Long Ry, Men Sothavrin, Tiolung Saumura ja Nuth Romduol; arvestades, et kõiki süüdimõistetuid ähvardab 20–25-aastane vanglakaristus; arvestades, et neilt on võetud õigus hääletada ja kandideerida valimistel;

| D. | arvestades, et opositsioonipoliitikute üle mõisteti kohut tagaselja, sest neil ei lubatud Kambodžasse tagasi pöörduda, et end kohtus kaitsta; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et opositsioonipoliitikute üle mõisteti kohut tagaselja, sest neil ei lubatud Kambodžasse tagasi pöörduda, et end kohtus kaitsta;

| E. | arvestades, et kuigi kohtud neid juhtumeid kiiresti menetlevad, on endiselt peatatud kohtumenetlus CNRP endise esimehe Kem Sokha suhtes, kes vabastati kautsjoni vastu piiravatel tingimustel, ning tema taotlused menetluse jätkamiseks on tagasi lükatud; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et kuigi kohtud neid juhtumeid kiiresti menetlevad, on endiselt peatatud kohtumenetlus CNRP endise esimehe Kem Sokha suhtes, kes vabastati kautsjoni vastu piiravatel tingimustel, ning tema taotlused menetluse jätkamiseks on tagasi lükatud;

| F. | arvestades, et 2019. aasta juulis mõistis kohus Kambodža Rõivatööstussektori Töötajate Demokraatliku Liidu (CCAWDU) vastvalitud presidendi Kong Atithi tagaselja süüdi tahtlikes vägivallaaktides seoses 2016. aasta bussijuhtide meeleavaldusega ettevõtte Capitol Bus Company vastu; arvestades, et Kong Atithile määratud kolmeaastase tingimisi karistuse tõttu ei saa ta enam töötada ametiühingujuhina; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et 2019. aasta juulis mõistis kohus Kambodža Rõivatööstussektori Töötajate Demokraatliku Liidu (CCAWDU) vastvalitud presidendi Kong Atithi tagaselja süüdi tahtlikes vägivallaaktides seoses 2016. aasta bussijuhtide meeleavaldusega ettevõtte Capitol Bus Company vastu; arvestades, et Kong Atithile määratud kolmeaastase tingimisi karistuse tõttu ei saa ta enam töötada ametiühingujuhina;

| G. | arvestades, et 31. juulil 2020 vahistasid ametivõimud sõltumatu Kambodža Ametiühingute Konföderatsiooni presidendi Rong Chhuni tema Phnom Penhis asuvas kodus ilma vahistamismääruseta, ning arvestades, et 1. augustil 2020 esitati talle Kambodža karistusseadustiku artiklite 494 ja 495 alusel süüdistus „kuriteole kihutamises“; arvestades, et seejärel paigutati ta eelvangistuseks Phnom Penhi korrektsioonikeskusesse nr 1; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et 31. juulil 2020 vahistasid ametivõimud sõltumatu Kambodža Ametiühingute Konföderatsiooni presidendi Rong Chhuni tema Phnom Penhis asuvas kodus ilma vahistamismääruseta, ning arvestades, et 1. augustil 2020 esitati talle Kambodža karistusseadustiku artiklite 494 ja 495 alusel süüdistus „kuriteole kihutamises“; arvestades, et seejärel paigutati ta eelvangistuseks Phnom Penhi korrektsioonikeskusesse nr 1;

| H. | arvestades, et 2020. aasta novembrist 2021. aasta veebruarini toimunud kollektiivsete kohtuprotsesside käigus ei esitatud ühtegi usaldusväärset süütõendit; arvestades, et süüdistatavatel ei lubatud viibida oma kohtuprotsessidel; arvestades, et avalikkus jäeti kohtumenetlusest suures osas kõrvale; arvestades, et on teateid selle kohta, et süüdistatavad on vaidlustanud kohtumenetluses kasutatud väidetavad ülestunnistused, väites, et need allkirjastati või kinnitati pöidlajäljega survestatuse olukorras ja ilma seadusliku esindaja kohalolekuta; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et 2020. aasta novembrist 2021. aasta veebruarini toimunud kollektiivsete kohtuprotsesside käigus ei esitatud ühtegi usaldusväärset süütõendit; arvestades, et süüdistatavatel ei lubatud viibida oma kohtuprotsessidel; arvestades, et avalikkus jäeti kohtumenetlusest suures osas kõrvale; arvestades, et on teateid selle kohta, et süüdistatavad on vaidlustanud kohtumenetluses kasutatud väidetavad ülestunnistused, väites, et need allkirjastati või kinnitati pöidlajäljega survestatuse olukorras ja ilma seadusliku esindaja kohalolekuta;

| I. | arvestades, et Phnom Penhi linnakohtu algatatud kohtumenetlused rikuvad Kambodža karistusseadustikus ning kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti artikli 14 lõike 3 punktis d sätestatud õiglase kohtumenetluse menetluslikke ja sisulisi nõudeid; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Phnom Penhi linnakohtu algatatud kohtumenetlused rikuvad Kambodža karistusseadustikus ning kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti artikli 14 lõike 3 punktis d sätestatud õiglase kohtumenetluse menetluslikke ja sisulisi nõudeid;

| J. | arvestades, et Kambodža valitsus on alates 2017. aastast võtnud mitmeid repressiivseid meetmeid, mis piiravad poliitilist osalust ja valimisõigusi riigis, viies eemale demokraatlikult arenguteelt ja luues autoritaarse riigi; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Kambodža valitsus on alates 2017. aastast võtnud mitmeid repressiivseid meetmeid, mis piiravad poliitilist osalust ja valimisõigusi riigis, viies eemale demokraatlikult arenguteelt ja luues autoritaarse riigi;

| K. | arvestades, et 16. novembril 2017 teatas ülemkohus CNRP laialisaatmisest; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et 16. novembril 2017 teatas ülemkohus CNRP laialisaatmisest;

| L. | arvestades, et 2018. aasta valimised Kambodžas ei vastanud demokraatlike valimiste rahvusvahelistele miinimumstandarditele ja võimaldasid valitseval erakonnal Kambodža Rahvaparteil (CPP) võtta täieliku kontrolli kõigi kohtade üle nii Senatis kui ka Rahvuskogus, luues seeläbi de facto ilma parlamentaarse opositsioonita üheparteilise riigi; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et 2018. aasta valimised Kambodžas ei vastanud demokraatlike valimiste rahvusvahelistele miinimumstandarditele ja võimaldasid valitseval erakonnal Kambodža Rahvaparteil (CPP) võtta täieliku kontrolli kõigi kohtade üle nii Senatis kui ka Rahvuskogus, luues seeläbi de facto ilma parlamentaarse opositsioonita üheparteilise riigi;

| M. | arvestades, et Kambodža ametivõimud on teatanud, et järgmised kohalikud valimised toimuvad 5. juunil 2022 olukorras, kus peamine opositsioonipartei CNRP on endiselt õiguslikult laiali saadetud, selle juhid on süüdi mõistetud ja neil on keelatud poliitikas osaleda ning selle toetajaid ahistatakse, vahistatakse ja nende vastu kasutatakse vägivalda; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et Kambodža ametivõimud on teatanud, et järgmised kohalikud valimised toimuvad 5. juunil 2022 olukorras, kus peamine opositsioonipartei CNRP on endiselt õiguslikult laiali saadetud, selle juhid on süüdi mõistetud ja neil on keelatud poliitikas osaleda ning selle toetajaid ahistatakse, vahistatakse ja nende vastu kasutatakse vägivalda;

| N. | arvestades, et ÜRO inimõiguste eksperdid on väljendanud muret Kambodža kodanikuühiskonnale kehtestatud piirangute karmistamise pärast; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et ÜRO inimõiguste eksperdid on väljendanud muret Kambodža kodanikuühiskonnale kehtestatud piirangute karmistamise pärast;

| O. | arvestades, et 12. veebruaril 2020 otsustas Euroopa Komisjon kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelises paktis sätestatud inimõiguste põhimõtete tõsise ja süstemaatilise rikkumise tõttu osaliselt tühistada tariifsed soodustused, mis anti Kambodžale Euroopa Liidu kaubanduskava „Kõik peale relvade“ raames; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et 12. veebruaril 2020 otsustas Euroopa Komisjon kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelises paktis sätestatud inimõiguste põhimõtete tõsise ja süstemaatilise rikkumise tõttu osaliselt tühistada tariifsed soodustused, mis anti Kambodžale Euroopa Liidu kaubanduskava „Kõik peale relvade“ raames;

| 1. | palub Kambodža valitsusel teha lõpp opositsiooniliikmete, ametiühingutegelaste, inimõiguslaste, meedia ja kodanikuühiskonna esindajate mis tahes ahistamisele ja hirmutamisele ning neile poliitilistel põhjustel esitatud kriminaalsüüdistustele; kutsub julgeolekujõude üles hoiduma tarbetust ja ülemäärasest jõu kasutamisest rahumeelsetel meeleavaldustel osalejate vastu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub Kambodža ametivõimudel viivitamata ja tingimusteta tühistada Sam Rainsy, Mu Sochua, Eng Chhay Eangi, Ou Chanrithi, Ho Vanni, Long Ry, Men Sothavrini, Tiolung Saumura ja Nuth Romduoli karistused; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kutsub Kambodža ametivõime üles alustama tõelise ja kaasava dialoogi kaudu opositsiooniparteide ja kodanikuühiskonnaga rahvusliku leppimise protsessi; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kutsub Kambodža valitsust üles vabastama viivitamata kõik inimõiguste kasutamise eest kinni peetud isikud ja loobuma kõigist nende vastu esitatud süüdistustest; rõhutab, et need süüdistused, mis on esitatud rohkem kui 130 isiku vastu, on poliitiliselt motiveeritud ja nende eesmärk on summutada eriarvamused; |
| --- | --- |

4.

| 5. | on vapustatud üha sagenevatest inimõiguste rikkumistest Kambodžas, sealhulgas vägivalla kasutamisest rahumeelsete meeleavaldajate vastu, uute repressiivsete seaduste vastuvõtmisest ning inimõiguslaste, ajakirjanike, opositsiooniparteide aktivistide, keskkonnakaitsjate, üliõpilaste ja tavakodanike vahistamisest rahumeelsete arvamusavalduste eest, ning mõistab need rikkumised hukka; |
| --- | --- |

5.

| 6. | nõuab, et Kambodža valitsus tunnistaks kehtetuks kõik repressiivsed seadused, sealhulgas hiljutised dekreedid ja seaduseelnõud digivaldkonna reguleerimise kohta, mis lubavad valitsusel laiemalt kasutada veebipõhist jälgimist, tsensuuri ja interneti kontrolli, samuti kõik viimasel ajal põhiseaduses, karistusseadustikus, erakonnaseaduses, ametiühinguseaduses, valitsusväliste organisatsioonide seaduses ja kõigis muudes õigusaktides tehtud muudatused, mis piiravad sõnavabadust ja poliitilisi vabadusi ning ei ole täiel määral kooskõlas Kambodža kohustuste ja rahvusvaheliste normidega; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kutsub Kambodža ametivõime üles austama kõigi kodanike õigust õiglasele kohtumõistmisele ning väljendus-, ühinemis- ja rahumeelse kogunemise vabadusele; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kutsub Kambodža ametivõime üles viivitamata lõpetama muude ahistamisevormide kasutamise, sealhulgas opositsiooniliikmete kohtuliku tagakiusamise ja hirmutamise; |
| --- | --- |

8.

| 9. | taunib repressiivmeetmete kasutamist tervisekaitse ettekäändel ja tuletab meelde, et COVID-19 pandeemia ohjeldamiseks võetavaid erakorralisi meetmeid ei tohiks kasutada lihtsalt teisitimõtlemise mahasurumiseks; |
| --- | --- |

9.

| 10. | peab murettekitavaks keskkonnaaktivistide üha sagenevat represseerimist; on tõsiselt mures hiljuti keskkonnaaktivistide vastu algatatud kollektiivsete kohtuprotsesside pärast; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kinnitab, et Kambodža valimised ei olnud vabad ega õiglased ning Kambodža Rahvaparteid (CPP) ei tohiks pidada riigi seaduslikuks valitsevaks parteiks; rõhutab, et valimised saavad olla tõeliselt vabad ja õiglased vaid siis, kui opositsiooniparteidel lubatakse valimistel osaleda; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kutsub Kambodža valitsust üles taastama demokraatia ja tagama, et seadusi kohaldades austataks inimõigusi ja põhivabadusi, mis hõlmab ka pluralismi ning ühinemis- ja väljendusvabadust käsitlevate põhiseaduse sätete täielikku järgimist; |
| --- | --- |

12.

| 13. | peab väga murettekitavaks valitsuse jätkuvaid meetmeid ning ahistavaid samme sõltumatute meediaväljaannete ja ajakirjanike vastu, millega lämmatatakse nende õigust väljendusvabadusele, sealhulgas õigust avaldada arvamust ning saada ja levitada teavet ja ideid ilma avaliku võimu sekkumiseta, ning on sügavalt mures mitme sõltumatut teavet andnud ajakirjaniku vangistamise pärast, kellele on esitatud valesüüdistused; |
| --- | --- |

13.

| 14. | peab kahetsusväärseks asjaolu, et Kambodža valitsus ei täitnud oma kohustust lõpetada tõsised ja süstemaatilised poliitilise tegevuse ning väljendus- ja ühinemisvabaduse rikkumised, mille tõttu otsustas Euroopa Komisjon alates 12. augustist 2020 tühistada osa Kambodžale Euroopa Liidu kaubanduskava „Kõik peale relvade“ raames antud tariifsetest soodustustest; nõuab, et komisjon rõhutaks Kambodža valitsusega suhtlemisel selgelt määratletud inimõiguste võrdlusnäitajaid ning lisaks käesolevas resolutsioonis tõstatatud mureküsimused, sealhulgas kavaga „Kõik peale relvade“ seonduvad küsimused Kambodža ametiasutustega jätkuva tõhustatud koostöö raamistikku; palub komisjonil olukorda tähelepanelikult jälgida ja hinnata kava „Kõik peale relvade“ soodustuste osalise tühistamise mõju kodanikuühiskonna kõige kaitsetumatele osadele; |
| --- | --- |

14.

| 15. | märgib, et käesolevaks aastaks kavandatud Aasia-Euroopa tippkohtumine peaks toimuma Phnom Penhis; on kindlalt seisukohal, et EL ei tohiks Phnom Penhi kohtumise toimumiskohana aktsepteerida, kui Kambodžas ei taastu demokraatia; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kutsub ELi liikmesriike üles peatama täielikult kahepoolse rahalise toetuse andmise Kambodža valitsusele ja keskenduma selle asemel kodanikuühiskonna organisatsioonide ja opositsiooniparteide toetamisele; |
| --- | --- |

16.

| 17. | kutsub Euroopa välisteenistust ja liikmesriike üles jälgima inimõiguste olukorda Kambodžas ning tegutsema täielikus kooskõlas ELi inimõiguste ja demokraatia tegevuskava ning inimõiguste kaitsjaid käsitlevate ELi suunistega; palub ELi delegatsioonil ja liikmesriikide saatkondadel Phnom Penhis jälgida kohtuprotsesse ja külastada vanglaid; |
| --- | --- |

17.

| 18. | nõuab, et Kambodža valitsus teeks koostööd ÜRO inimõiguste ülemvoliniku bürooga ja ÜRO erimenetlustega, et võimaldada neil ilma sekkumiseta täita oma volitusi; |
| --- | --- |

18.

| 19. | kutsub Kambodža valitsust üles võtma vajalikke meetmeid, et viivitamata tühistada CNRP laialisaatmine ja ennistada ametisse 5 007 kohalike omavalitsuste volikogude liiget, kes on selle erakonna liikmed; |
| --- | --- |

19.

| 20. | kordab Kambodža inimõiguste olukorraga tegeleva ÜRO eriraportööri Rhona Smithi üleskutset Kambodža ametivõimudele: avada kodanikuühiskonna tegutsemisruum, kaitsta ja edendada põhivabadusi, sealhulgas kogunemis- ja väljendusvabadust, ning tagada kõigile inimestele õigus õiglasele kohtumenetlusele, mis on garanteeritud rahvusvaheliste inimõiguste normide ja standardite ning Kambodža seadustega; |
| --- | --- |

20.

| 21. | kutsub komisjoni ja nõukogu üles koostama ASEANi piirkonna riikide jaoks tervikliku strateegilise demokraatiaalgatuse ning esitama selle kuue kuu jooksul Euroopa Parlamendile; |
| --- | --- |

21.

| 22. | on seisukohal, et on ülim aeg kehtestada sanktsioonid Kambodža juhtide ja nende majanduslike huvide vastu, kaasa arvatud reisikeelud ja varade külmutamine, nõuab, et nõukogu kiidaks heaks piiravad meetmed Kambodža poliitiliste juhtide ja julgeolekujõudude juhtide vastu, kes vastutavad Kambodžas toime pandud raskete inimõiguste rikkumiste ning opositsiooni laialiajamise ja sellele järgnenud repressioonide eest, ning kiidaks heaks nende majanduslike huve piiravad meetmed, võttes aluseks kogu maailmas rakendatava inimõiguste rikkujate vastase ELi sanktsioonirežiimi; |
| --- | --- |

22.

| 23. | kutsub Euroopa välisteenistust ja liikmesriike üles võtma kiireloomulisi meetmeid, et juhtida eelseisval ÜRO Inimõiguste Nõukogu 48. istungjärgul tehtavaid pingutusi, et võtta vastu jõuline resolutsioon inimõiguste olukorra kohta Kambodžas, pikendada Kambodža inimõiguste olukorraga tegeleva ÜRO eriraportööri volitusi ning nõuda, et ÜRO inimõiguste ülemvolinik jälgiks inimõiguste olukorda Kambodžas ja annaks selle kohta aru ning kirjeldaks meetmeid, mida Kambodža valitsus peaks võtma oma rahvusvaheliste inimõigustealaste kohustuste täitmiseks; |
| --- | --- |

23.

| 24. | kutsub Euroopa Ülemkogu üles võtma ametliku seisukoha inimõiguste ja demokraatia olukorra halvenemise kohta Kambodžas; |
| --- | --- |

24.

| 25. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, Euroopa välisteenistusele, Kagu-Aasia Maade Assotsiatsiooni peasekretärile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Kambodža valitsusele ja Rahvuskogule. |
| --- | --- |

25.

---

(1)  ELT C 337, 20.9.2018, lk 99.

(2)  ELT C 369, 11.10.2018, lk 76.

(3)  ELT C 433, 23.12.2019, lk 128.

(4)  Komisjoni 12. veebruari 2020. aasta delegeeritud määrus (EL) 2020/550, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 978/2012 II ja IV lisa seoses määruse (EL) nr 978/2012 artikli 1 lõikes 2 osutatud korra ajutise peatamisega Kambodža Kuningriigist pärit teatavate toodete suhtes (ELT L 127, 22.4.2020, lk 1).

(5)  https://www.ohchr.org/FR/HRBodies/HRC/Pages/NewsDetail.aspx?NewsID=26223&LangID=F

(6)  ELT L 269, 19.10.1999, lk 18.

---

| 24.11.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 474/130 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 474/130

---

P9_TA(2021)0088

Süüria konflikt – 10 aastat ülestõusust

Euroopa Parlamendi 11. märtsi 2021. aasta resolutsioon Süüria konflikti kohta – kümme aastat pärast ülestõusu (2021/2576(RSP))

(2021/C 474/14)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Süüria kohta, eelkõige 15. märtsi 2018. aasta resolutsiooni olukorra kohta Süürias (1), 18. mai 2017. aasta resolutsiooni ELi Süüria strateegia kohta (2), 4. juuli 2017. aasta resolutsiooni inimõiguste rikkumistega tegelemise kohta sõjakuritegude ja inimsusvastaste kuritegude, sealhulgas genotsiidi kontekstis (3), 24. oktoobri 2019. aasta resolutsiooni, mis käsitleb Türgi sõjalist operatsiooni Süüria kirdeosas ja selle tagajärgi (4), 26. novembri 2019. aasta resolutsiooni laste õiguste kohta seoses ÜRO lapse õiguste konventsiooni 30. aastapäevaga (5) ja 17. novembri 2011. aasta resolutsiooni ELi toetuse kohta Rahvusvahelisele Kriminaalkohtule (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Süüria kohta, eelkõige 15. märtsi 2018. aasta resolutsiooni olukorra kohta Süürias (1), 18. mai 2017. aasta resolutsiooni ELi Süüria strateegia kohta (2), 4. juuli 2017. aasta resolutsiooni inimõiguste rikkumistega tegelemise kohta sõjakuritegude ja inimsusvastaste kuritegude, sealhulgas genotsiidi kontekstis (3), 24. oktoobri 2019. aasta resolutsiooni, mis käsitleb Türgi sõjalist operatsiooni Süüria kirdeosas ja selle tagajärgi (4), 26. novembri 2019. aasta resolutsiooni laste õiguste kohta seoses ÜRO lapse õiguste konventsiooni 30. aastapäevaga (5) ja 17. novembri 2011. aasta resolutsiooni ELi toetuse kohta Rahvusvahelisele Kriminaalkohtule (6),

| — | võttes arvesse ELi välisasjade nõukogu 6. märtsi 2020. aasta avaldust ning ELi nõukogu kõige hiljutisemaid, 14. oktoobri 2019. aasta, 16. aprilli 2018. aasta ja 3. aprilli 2017. aasta järeldusi Süüria kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi välisasjade nõukogu 6. märtsi 2020. aasta avaldust ning ELi nõukogu kõige hiljutisemaid, 14. oktoobri 2019. aasta, 16. aprilli 2018. aasta ja 3. aprilli 2017. aasta järeldusi Süüria kohta,

| — | võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja varasemaid avaldusi Süüria kohta, sealhulgas 2020. aasta veebruari avaldust humanitaarabi kättesaadavuse kohta Idlibis, 13. jaanuari 2020. aasta ja 26. septembri 2019. aasta avaldust Süüria kohta ning 9. oktoobri 2019. aasta avaldust sündmuste kohta Süüria kirdeosas, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja varasemaid avaldusi Süüria kohta, sealhulgas 2020. aasta veebruari avaldust humanitaarabi kättesaadavuse kohta Idlibis, 13. jaanuari 2020. aasta ja 26. septembri 2019. aasta avaldust Süüria kohta ning 9. oktoobri 2019. aasta avaldust sündmuste kohta Süüria kirdeosas,

| — | võttes arvesse nõukogu 15. jaanuari 2021. aasta rakendusotsust (ÜVJP) 2021/30, millega rakendatakse otsust 2013/255/ÜVJP, mis käsitleb Süüria vastu suunatud piiravaid meetmeid (7), ja millega lisati uus Süüria välisminister ELi sanktsioonide loetellu, mis on kehtestatud nende vastu, kes vastutavad vägivaldsete repressioonide eest Süürias, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 15. jaanuari 2021. aasta rakendusotsust (ÜVJP) 2021/30, millega rakendatakse otsust 2013/255/ÜVJP, mis käsitleb Süüria vastu suunatud piiravaid meetmeid (7), ja millega lisati uus Süüria välisminister ELi sanktsioonide loetellu, mis on kehtestatud nende vastu, kes vastutavad vägivaldsete repressioonide eest Süürias,

| — | võttes arvesse 3. aprillil 2017. aastal vastu võetud ELi Süüria strateegiat ning 16. märtsil 2015. aastal vastu võetud nõukogu järeldusi Süüriat ja Iraaki ning ISILi/Daeshi ohtu käsitleva ELi piirkondliku strateegia kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 3. aprillil 2017. aastal vastu võetud ELi Süüria strateegiat ning 16. märtsil 2015. aastal vastu võetud nõukogu järeldusi Süüriat ja Iraaki ning ISILi/Daeshi ohtu käsitleva ELi piirkondliku strateegia kohta,

| — | võttes arvesse 30. juunil 2020 toimunud Brüsseli IV konverentsi „Süüria ja piirkonna tuleviku toetamine“ kaaseesistujate, st ÜRO ja Euroopa Liidu ühisdeklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 30. juunil 2020 toimunud Brüsseli IV konverentsi „Süüria ja piirkonna tuleviku toetamine“ kaaseesistujate, st ÜRO ja Euroopa Liidu ühisdeklaratsiooni,

| — | võttes arvesse ÜRO peasekretäri varasemaid avaldusi Süüria kohta, sealhulgas tema pressiesindaja 1. ja 18. veebruari 2020. aasta avaldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO peasekretäri varasemaid avaldusi Süüria kohta, sealhulgas tema pressiesindaja 1. ja 18. veebruari 2020. aasta avaldusi,

| — | võttes arvesse ÜRO Süüria erisaadiku Geir O. Pederseni kõige hiljutisemat, 22. jaanuari 2021. aasta avaldust ÜRO Julgeolekunõukogule, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Süüria erisaadiku Geir O. Pederseni kõige hiljutisemat, 22. jaanuari 2021. aasta avaldust ÜRO Julgeolekunõukogule,

| — | võttes arvesse Süüriat käsitlevaid ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioone alates 2011. aastast, eelkõige ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2254 (2015), millega kinnitatakse Süüria rahuprotsessi tegevuskava, ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2249 (2015) Iraagi ja Süüria Islamiriigi kohta ning ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2533 (2020), millega uuendatakse Bab al-Hawa piiriületuspunkti kasutamist humanitaarabi andmiseks kuni 10. juulini 2021, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Süüriat käsitlevaid ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioone alates 2011. aastast, eelkõige ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2254 (2015), millega kinnitatakse Süüria rahuprotsessi tegevuskava, ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2249 (2015) Iraagi ja Süüria Islamiriigi kohta ning ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2533 (2020), millega uuendatakse Bab al-Hawa piiriületuspunkti kasutamist humanitaarabi andmiseks kuni 10. juulini 2021,

| — | võttes arvesse Süüria sõltumatu rahvusvahelise uurimiskomisjoni viimaseid aruandeid, mis esitati ÜRO Inimõiguste Nõukogule 1. märtsil 2021, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Süüria sõltumatu rahvusvahelise uurimiskomisjoni viimaseid aruandeid, mis esitati ÜRO Inimõiguste Nõukogule 1. märtsil 2021,

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 21. detsembri 2016. aasta resolutsiooni 71/248 rahvusvahelise, erapooletu ja sõltumatu mehhanismi kohta, mis aitab rahvusvahelise õiguse alusel uurida kõige raskemaid kuritegusid, mis on Süürias alates 2011. aasta märtsist toime pandud, ja anda nende eest vastutavad isikud kohtu alla, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 21. detsembri 2016. aasta resolutsiooni 71/248 rahvusvahelise, erapooletu ja sõltumatu mehhanismi kohta, mis aitab rahvusvahelise õiguse alusel uurida kõige raskemaid kuritegusid, mis on Süürias alates 2011. aasta märtsist toime pandud, ja anda nende eest vastutavad isikud kohtu alla,

| — | võttes arvesse UNICEFi 28. veebruari 2021. aasta avaldust kõigi Al-Holi laagris ja Süüria kirdeosas viibivate laste turvalise taasintegreerimise ja repatrieerimise kohta ning UNICEFi 2. veebruari 2021. aasta aruannet kogu Süüria humanitaarolukorra kohta 2020. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse UNICEFi 28. veebruari 2021. aasta avaldust kõigi Al-Holi laagris ja Süüria kirdeosas viibivate laste turvalise taasintegreerimise ja repatrieerimise kohta ning UNICEFi 2. veebruari 2021. aasta aruannet kogu Süüria humanitaarolukorra kohta 2020. aastal,

| — | võttes arvesse 2011. aastal Eurojusti hallatava ELi genotsiidivastase võrgustiku sekretariaadi loomist genotsiidi, inimsusvastaste kuritegude ja sõjakuritegude uurimiseks ja nende eest vastutusele võtmiseks, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2011. aastal Eurojusti hallatava ELi genotsiidivastase võrgustiku sekretariaadi loomist genotsiidi, inimsusvastaste kuritegude ja sõjakuritegude uurimiseks ja nende eest vastutusele võtmiseks,

| — | võttes arvesse nõukogu 16. juuni 2003. aasta ühist seisukohta 2003/444/ÜVJP Rahvusvahelise Kriminaalkohtu kohta (8) ja nõukogu 2004. aasta tegevuskava Rahvusvahelise Kriminaalkohtu jaoks, mille eesmärk on saavutada üldine ratifitseerimine ja rakendamine, ning 2011. aasta muudetud ELi tegevuskava, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 16. juuni 2003. aasta ühist seisukohta 2003/444/ÜVJP Rahvusvahelise Kriminaalkohtu kohta (8) ja nõukogu 2004. aasta tegevuskava Rahvusvahelise Kriminaalkohtu jaoks, mille eesmärk on saavutada üldine ratifitseerimine ja rakendamine, ning 2011. aasta muudetud ELi tegevuskava,

| — | võttes arvesse Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Rooma statuuti, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Rooma statuuti,

| — | võttes arvesse ÜRO põhikirja ja ÜRO konventsioone, mille osalisriik Süüria on, sealhulgas piinamise ning muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise ja karistamise vastast konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO põhikirja ja ÜRO konventsioone, mille osalisriik Süüria on, sealhulgas piinamise ning muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise ja karistamise vastast konventsiooni,

| — | võttes arvesse 2012. ja 2014. aasta Genfi kommünikeesid, mida ÜRO toetab, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2012. ja 2014. aasta Genfi kommünikeesid, mida ÜRO toetab,

| — | võttes arvesse 1949. aasta Genfi konventsioone ja nende lisaprotokolle, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1949. aasta Genfi konventsioone ja nende lisaprotokolle,

| — | võttes arvesse ÜRO keemiarelvade väljatöötamise, tootmise, varumise ja kasutamise keelustamise ning nende hävitamise konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO keemiarelvade väljatöötamise, tootmise, varumise ja kasutamise keelustamise ning nende hävitamise konventsiooni,

| — | võttes arvesse ÜRO 9. detsembri 1948. aasta genotsiidi vältimise ja selle eest karistamise konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO 9. detsembri 1948. aasta genotsiidi vältimise ja selle eest karistamise konventsiooni,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 132 lõikeid 2 ja 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 132 lõikeid 2 ja 4,

| A. | arvestades, et Süüria režiim vahistas, pidas kinni ja piinas 2011. aasta veebruari lõpus Deraas Süüria lapsi selle eest, et nad tegid linnamüüridele president Bashar al-Assadi suhtes kriitilise grafiti; arvestades, et 15. märtsil 2011 tuli Deraas ja Damaskuses tuhandeid ehk enneolematult palju Süüria elanikke tänavatele, et nõuda demokraatlikke reforme, poliitvangide vabastamist ja piinamise lõpetamist, inimõiguste austamist, õigusriigi järgimist, vabade ja õiglaste valimiste korraldamist ning korruptsioonile lõpu tegemist; arvestades, et rahvarahutused levisid mitme aasta jooksul üle kogu riigi – suurtest linnadest, nagu Homs, Hama, Idlib ning Aleppo ja Damaskuse rahvarohked linnaosad, väiksematesse linnadesse, nagu riigi kirdeosas asuv Al-Hasakah ja loodeosas asuv Kafr Nabl; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Süüria režiim vahistas, pidas kinni ja piinas 2011. aasta veebruari lõpus Deraas Süüria lapsi selle eest, et nad tegid linnamüüridele president Bashar al-Assadi suhtes kriitilise grafiti; arvestades, et 15. märtsil 2011 tuli Deraas ja Damaskuses tuhandeid ehk enneolematult palju Süüria elanikke tänavatele, et nõuda demokraatlikke reforme, poliitvangide vabastamist ja piinamise lõpetamist, inimõiguste austamist, õigusriigi järgimist, vabade ja õiglaste valimiste korraldamist ning korruptsioonile lõpu tegemist; arvestades, et rahvarahutused levisid mitme aasta jooksul üle kogu riigi – suurtest linnadest, nagu Homs, Hama, Idlib ning Aleppo ja Damaskuse rahvarohked linnaosad, väiksematesse linnadesse, nagu riigi kirdeosas asuv Al-Hasakah ja loodeosas asuv Kafr Nabl;

| B. | arvestades, et 2011. aastal toimunud Süüria ülestõus näitas, et Süüria on etniliselt ja usuliselt mitmekesine, ja ülestõusus osalesid kõigi riigi etniliste ja religioossete rühmade ning provintside juhid; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et 2011. aastal toimunud Süüria ülestõus näitas, et Süüria on etniliselt ja usuliselt mitmekesine, ja ülestõusus osalesid kõigi riigi etniliste ja religioossete rühmade ning provintside juhid;

| C. | arvestades, et Süüria režiim reageeris oma rahva õiguspärastele demokraatlikele püüdlustele Süüria julgeolekujõudude ja nende alluvuses olevate liitlasvägede jõhkra vägivallaga; arvestades, et üle 500 000 inimese on hukkunud ja rohkem kui miljon inimest on saanud vigastada; arvestades, et Süüria inimõiguste võrgustiku andmetel on alates 2011. aasta märtsist tapetud üle 230 000 tsiviilisiku, neist 88 % Süüria režiimi, 3 % Venemaa relvajõudude, 2 % Daeshi ja 2 % relvastatud opositsioonirühmituste poolt; arvestades, et surnuks on piinatud rohkem kui 15 000 tsiviilisikut, neist 99 % režiimi vanglates; arvestades, et sellest ajast alates on sunnitud kadunuks jääma ja kinni peetud üle 150 000 tsiviilisiku, neist 88 % Süüria režiimi, 6 % ISILi/Daeshi ja 3 % relvastatud opositsioonirühmituste poolt; arvestades, et sellest ajast saadik on kadunuks jääma sunnitud või kinni peetud enam kui 3 400 tervishoiutöötajat, neist 98 % Süüria režiimi poolt; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Süüria režiim reageeris oma rahva õiguspärastele demokraatlikele püüdlustele Süüria julgeolekujõudude ja nende alluvuses olevate liitlasvägede jõhkra vägivallaga; arvestades, et üle 500 000 inimese on hukkunud ja rohkem kui miljon inimest on saanud vigastada; arvestades, et Süüria inimõiguste võrgustiku andmetel on alates 2011. aasta märtsist tapetud üle 230 000 tsiviilisiku, neist 88 % Süüria režiimi, 3 % Venemaa relvajõudude, 2 % Daeshi ja 2 % relvastatud opositsioonirühmituste poolt; arvestades, et surnuks on piinatud rohkem kui 15 000 tsiviilisikut, neist 99 % režiimi vanglates; arvestades, et sellest ajast alates on sunnitud kadunuks jääma ja kinni peetud üle 150 000 tsiviilisiku, neist 88 % Süüria režiimi, 6 % ISILi/Daeshi ja 3 % relvastatud opositsioonirühmituste poolt; arvestades, et sellest ajast saadik on kadunuks jääma sunnitud või kinni peetud enam kui 3 400 tervishoiutöötajat, neist 98 % Süüria režiimi poolt;

| D. | arvestades, et kõik konfliktipooled, sealhulgas valitsusväed ja nende liitlased, valitsusvastased relvarühmitused ja ÜRO loetellu kantud terroristlikud ühendused, nagu ISIL/Daesh, on toime pannud erineva raskusastmega inimõiguste rikkumisi, sealhulgas sõjakuritegusid ja inimsusevastaseid kuritegusid; arvestades, et selle jõhkra režiimi ja džihaadivõitlejate kasutatud taktika eesmärk oli hävitada mõõdukad ja demokraatiat toetavad jõud; arvestades, et kõik nende kuritegude eest vastutavad isikud tuleb vastutusele võtta; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et kõik konfliktipooled, sealhulgas valitsusväed ja nende liitlased, valitsusvastased relvarühmitused ja ÜRO loetellu kantud terroristlikud ühendused, nagu ISIL/Daesh, on toime pannud erineva raskusastmega inimõiguste rikkumisi, sealhulgas sõjakuritegusid ja inimsusevastaseid kuritegusid; arvestades, et selle jõhkra režiimi ja džihaadivõitlejate kasutatud taktika eesmärk oli hävitada mõõdukad ja demokraatiat toetavad jõud; arvestades, et kõik nende kuritegude eest vastutavad isikud tuleb vastutusele võtta;

| E. | arvestades, et Süüria režiim on Homsis, Hamas ja Aleppo idaosas ning teistes linnades, kus elab palju tsiviilelanikke, kasutanud keemiarelvi, SCUD-rakette, tavalisi suurtüki- ja õhupomme ning tünnipomme, kobarpomme ja süütepomme; arvestades, et nagu selgus Caesari aruandest, mille Prantsusmaa esitas ÜRO Julgeolekunõukogule 2014. aasta mais, ei võimaldatud Süüria julgeolekujõudude toime pandud tulistamise käigus haavata saanud, kogu riigis sõjaväehaiglatesse ja kinnipidamiskeskustesse toimetatud rahumeelsetele meeleavaldajatele ravi ning nad piinati surnuks; arvestades, et perekondadel on pidevalt takistatud lähedasi surnuaeda matta; arvestades, et terveid linnu on ümber piiratud ja sihilikult nälga jäetud; arvestades, et maa-asulates, näiteks 2012. aasta mais Houlas, on toimunud kollektiivne karistamine, kohtuvälised hukkamised ja sadade meeste, naiste ja laste arvukad tapatalgud; arvestades, et ÜRO Süüria uurimiskomisjon on teada andnud, et Süüria režiimiväed ja nende relvarühmitused kasutavad sõjarelvana muu hulgas pidevalt vägistamist ja muud seksuaalvägivalda; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Süüria režiim on Homsis, Hamas ja Aleppo idaosas ning teistes linnades, kus elab palju tsiviilelanikke, kasutanud keemiarelvi, SCUD-rakette, tavalisi suurtüki- ja õhupomme ning tünnipomme, kobarpomme ja süütepomme; arvestades, et nagu selgus Caesari aruandest, mille Prantsusmaa esitas ÜRO Julgeolekunõukogule 2014. aasta mais, ei võimaldatud Süüria julgeolekujõudude toime pandud tulistamise käigus haavata saanud, kogu riigis sõjaväehaiglatesse ja kinnipidamiskeskustesse toimetatud rahumeelsetele meeleavaldajatele ravi ning nad piinati surnuks; arvestades, et perekondadel on pidevalt takistatud lähedasi surnuaeda matta; arvestades, et terveid linnu on ümber piiratud ja sihilikult nälga jäetud; arvestades, et maa-asulates, näiteks 2012. aasta mais Houlas, on toimunud kollektiivne karistamine, kohtuvälised hukkamised ja sadade meeste, naiste ja laste arvukad tapatalgud; arvestades, et ÜRO Süüria uurimiskomisjon on teada andnud, et Süüria režiimiväed ja nende relvarühmitused kasutavad sõjarelvana muu hulgas pidevalt vägistamist ja muud seksuaalvägivalda;

| F. | arvestades, et ÜRO on ÜRO erisaadiku mandaadi alusel teinud mitu algatust, et saavutada kõigi rühmituste vahel relvarahu, vabastada kinnipeetavad, tagada humanitaarabi jõudmine kõigisse riigi osadesse, kaitsta ajakirjanikke ja valitsusväliseid organisatsioone ning alustada pärast 2011. aastat puhkenud konfliktile poliitilise lahenduse leidmiseks kaasavat dialoogi; arvestades, et see protsess ja ÜRO vahendatud Süüria põhiseadusliku komitee loomine on endiselt paigalseisus; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et ÜRO on ÜRO erisaadiku mandaadi alusel teinud mitu algatust, et saavutada kõigi rühmituste vahel relvarahu, vabastada kinnipeetavad, tagada humanitaarabi jõudmine kõigisse riigi osadesse, kaitsta ajakirjanikke ja valitsusväliseid organisatsioone ning alustada pärast 2011. aastat puhkenud konfliktile poliitilise lahenduse leidmiseks kaasavat dialoogi; arvestades, et see protsess ja ÜRO vahendatud Süüria põhiseadusliku komitee loomine on endiselt paigalseisus;

| G. | arvestades, et Süüria põhiseaduslik komitee loodi 2019. aasta oktoobris ÜRO Süüria erisaadiku egiidi all ja kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 2254 (2015), et leida Süüria konfliktile poliitiline lahendus; arvestades, et hoolimata struktuurilistest puudustest ja Assadi jätkuvast vastuseisust konstruktiivsele koostööle Süüria põhiseaduslikus komitees on see komitee endiselt oluline vahend konfliktile rahumeelse poliitilise lahenduse saavutamiseks; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Süüria põhiseaduslik komitee loodi 2019. aasta oktoobris ÜRO Süüria erisaadiku egiidi all ja kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 2254 (2015), et leida Süüria konfliktile poliitiline lahendus; arvestades, et hoolimata struktuurilistest puudustest ja Assadi jätkuvast vastuseisust konstruktiivsele koostööle Süüria põhiseaduslikus komitees on see komitee endiselt oluline vahend konfliktile rahumeelse poliitilise lahenduse saavutamiseks;

| H. | arvestades, et Venemaa, keda toetab Hiina, on alates 2011. aastast pannud 16 ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonile veto, sealhulgas resolutsioonidele, milles nõuti Süüria andmist Rahvusvahelise Kriminaalkohtu alla ja humanitaarabi kättesaadavuse parandamist; arvestades, et tsiviilelanike represseerimisel on Süüria režiimi otseselt toetanud Iraan ja Hezbollah; arvestades, et Venemaa on alates 2015. aastast eraldanud logistilisi, diplomaatilisi ja rahalisi vahendeid, et Venemaa õhujõud saaksid Süüria režiimi toetuseks ulatuslikult sõjaliselt sekkuda; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Venemaa, keda toetab Hiina, on alates 2011. aastast pannud 16 ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonile veto, sealhulgas resolutsioonidele, milles nõuti Süüria andmist Rahvusvahelise Kriminaalkohtu alla ja humanitaarabi kättesaadavuse parandamist; arvestades, et tsiviilelanike represseerimisel on Süüria režiimi otseselt toetanud Iraan ja Hezbollah; arvestades, et Venemaa on alates 2015. aastast eraldanud logistilisi, diplomaatilisi ja rahalisi vahendeid, et Venemaa õhujõud saaksid Süüria režiimi toetuseks ulatuslikult sõjaliselt sekkuda;

| I. | arvestades, et Türgi on 2016. aastast saadik Süürias otseselt sekkunud, et okupeerida riigi põhjapoolseid osi, mis koosnevad peamiselt Süüria kurdi enklaavidest, ja rikkunud sellega rahvusvahelist õigust, sealhulgas tungides 2019. aasta oktoobris Süüria demokraatlike jõudude (SDF) kontrolli all olevale territooriumile; arvestades, et vastuseks Türgi sellisele tegevusele on paljud ELi liikmesriigid ametlikult peatanud relvamüügi Türgile; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Türgi on 2016. aastast saadik Süürias otseselt sekkunud, et okupeerida riigi põhjapoolseid osi, mis koosnevad peamiselt Süüria kurdi enklaavidest, ja rikkunud sellega rahvusvahelist õigust, sealhulgas tungides 2019. aasta oktoobris Süüria demokraatlike jõudude (SDF) kontrolli all olevale territooriumile; arvestades, et vastuseks Türgi sellisele tegevusele on paljud ELi liikmesriigid ametlikult peatanud relvamüügi Türgile;

| J. | arvestades, et OSCE Minski grupi kaaseesistujatest riikide andmetel on Türgi viinud Süüria palgasõdureid Mägi-Karabahhi; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et OSCE Minski grupi kaaseesistujatest riikide andmetel on Türgi viinud Süüria palgasõdureid Mägi-Karabahhi;

| K. | arvestades, et ülemaailmne koalitsioon jätkab Iraagis, Süürias ja kogu maailmas jõupingutusi, et nurjata ISILi/Daeshi tulevikuplaanid ning tema harude ja võrgustike tegevus; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et ülemaailmne koalitsioon jätkab Iraagis, Süürias ja kogu maailmas jõupingutusi, et nurjata ISILi/Daeshi tulevikuplaanid ning tema harude ja võrgustike tegevus;

| L. | arvestades, et EL ja selle liikmesriigid peatasid 2012. aastal diplomaatilised suhted Süüria režiimiga; arvestades, et pärast seda, kui liikmesriikide saatkonnad 2012. aasta alguses suleti, sulges 2012. aasta detsembris ka Euroopa Liit Damaskuses oma delegatsiooni; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et EL ja selle liikmesriigid peatasid 2012. aastal diplomaatilised suhted Süüria režiimiga; arvestades, et pärast seda, kui liikmesriikide saatkonnad 2012. aasta alguses suleti, sulges 2012. aasta detsembris ka Euroopa Liit Damaskuses oma delegatsiooni;

| M. | arvestades, et nõukogu võttis 2011. aastal vastu tsiviilisikute represseerimises osalevate isikute ja üksuste vastased sanktsioonid, mida on hiljem laiendatud, et jõuda läbirääkimiste kaudu poliitilise lahenduseni; arvestades, et sanktsioonidest on lubatud humanitaarkaalutlustel erandeid teha; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et nõukogu võttis 2011. aastal vastu tsiviilisikute represseerimises osalevate isikute ja üksuste vastased sanktsioonid, mida on hiljem laiendatud, et jõuda läbirääkimiste kaudu poliitilise lahenduseni; arvestades, et sanktsioonidest on lubatud humanitaarkaalutlustel erandeid teha;

| N. | arvestades, et see, kuidas Süüria režiim on ülestõusule reageerinud, on hävitanud Süüria majandus- ja sotsiaalsüsteemi; arvestades, et Süüria naela väärtuse järsku vähenemist on võimendanud Liibanoni majanduse kokkuvarisemine, mis algas 2019. aastal, ja 2020. aasta märtsis alanud COVID-19 pandeemia üleilmsed majanduslikud tagajärjed; arvestades, et põhitoiduainete maksumus on alates 2019. aastast kasvanud rohkem kui 100 %; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et see, kuidas Süüria režiim on ülestõusule reageerinud, on hävitanud Süüria majandus- ja sotsiaalsüsteemi; arvestades, et Süüria naela väärtuse järsku vähenemist on võimendanud Liibanoni majanduse kokkuvarisemine, mis algas 2019. aastal, ja 2020. aasta märtsis alanud COVID-19 pandeemia üleilmsed majanduslikud tagajärjed; arvestades, et põhitoiduainete maksumus on alates 2019. aastast kasvanud rohkem kui 100 %;

| O. | arvestades, et pärast seda, kui Süüria oli Damaskusest itta jäävas Ida-Ghoutas, kus elavad tsiviilisikud, pannud toime seni suurimad keemiarünnakud, kirjutas ta suure rahvusvahelise surve all 2013. aasta oktoobris alla keemiarelvade keelustamise konventsioonile ja ratifitseeris selle; arvestades, et Keemiarelvade Keelustamise Organisatsiooni (OPCW) uurimis- ja tuvastamismeeskond tegi kindlaks, et sellest ajast saadik on Süüria režiim kasutanud tsiviilelanike vastu keemiarelvi korduvalt; arvestades, et OPCW täitevnõukogu nõudis 2020. aasta juulis veel kord ametlikult, et Süüria režiim avaldaks teabe oma keemiarelvarajatiste kohta; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et pärast seda, kui Süüria oli Damaskusest itta jäävas Ida-Ghoutas, kus elavad tsiviilisikud, pannud toime seni suurimad keemiarünnakud, kirjutas ta suure rahvusvahelise surve all 2013. aasta oktoobris alla keemiarelvade keelustamise konventsioonile ja ratifitseeris selle; arvestades, et Keemiarelvade Keelustamise Organisatsiooni (OPCW) uurimis- ja tuvastamismeeskond tegi kindlaks, et sellest ajast saadik on Süüria režiim kasutanud tsiviilelanike vastu keemiarelvi korduvalt; arvestades, et OPCW täitevnõukogu nõudis 2020. aasta juulis veel kord ametlikult, et Süüria režiim avaldaks teabe oma keemiarelvarajatiste kohta;

| P. | arvestades, et konflikti tagajärjel on tekkinud ligi seitse miljonit pagulast ja neile lisaks on Süürias veel rohkem kui 13 miljonit inimest, kes sõltuvad humanitaarabist, sealhulgas kuus miljonit naist ja last, 6,8 miljonit riigisisest põgenikku ja kolm miljonit inimest, kes elavad raskesti ligipääsetavatel ja ümberpiiratud aladel; arvestades, et ainuüksi viimase aasta jooksul on humanitaarabivajadused viiendiku võrra kasvanud, 4,5 miljonit süürlast on toiduga kindlustamata ja 90 % süürlastest elab allpool vaesuspiiri; arvestades, et humanitaarabi kättesaadavus kogu abivajavale elanikkonnale on endiselt elutähtis küsimus, kuna 40 % Süüria elanikkonnast elab väljaspool valitsuse kontrolli all olevaid alasid; arvestades, et piiriülene juurdepääs Loode- ja Kirde-Süüriale on endiselt ülimalt tähtis, mitte ainult elanikkonna üldise tervishoiu seisukohast, vaid ka COVID-19 pandeemia kogemust arvestades; arvestades, et talv ja sellele järgnenud üleujutused, mis mõjutasid ligikaudu 121 000 inimest 304 riigisiseste põgenike laagris Süüria loodeosas, tõid lisa juba niigi äärmiselt kaitsetus olukorras elanike kannatustele; arvestades, et Süüria valitsus kehtestab jätkuvalt rangeid piiranguid humanitaarabi kohaletoimetamisele valitsuse valduses olevates Süüria piirkondades ja mujal riigis; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et konflikti tagajärjel on tekkinud ligi seitse miljonit pagulast ja neile lisaks on Süürias veel rohkem kui 13 miljonit inimest, kes sõltuvad humanitaarabist, sealhulgas kuus miljonit naist ja last, 6,8 miljonit riigisisest põgenikku ja kolm miljonit inimest, kes elavad raskesti ligipääsetavatel ja ümberpiiratud aladel; arvestades, et ainuüksi viimase aasta jooksul on humanitaarabivajadused viiendiku võrra kasvanud, 4,5 miljonit süürlast on toiduga kindlustamata ja 90 % süürlastest elab allpool vaesuspiiri; arvestades, et humanitaarabi kättesaadavus kogu abivajavale elanikkonnale on endiselt elutähtis küsimus, kuna 40 % Süüria elanikkonnast elab väljaspool valitsuse kontrolli all olevaid alasid; arvestades, et piiriülene juurdepääs Loode- ja Kirde-Süüriale on endiselt ülimalt tähtis, mitte ainult elanikkonna üldise tervishoiu seisukohast, vaid ka COVID-19 pandeemia kogemust arvestades; arvestades, et talv ja sellele järgnenud üleujutused, mis mõjutasid ligikaudu 121 000 inimest 304 riigisiseste põgenike laagris Süüria loodeosas, tõid lisa juba niigi äärmiselt kaitsetus olukorras elanike kannatustele; arvestades, et Süüria valitsus kehtestab jätkuvalt rangeid piiranguid humanitaarabi kohaletoimetamisele valitsuse valduses olevates Süüria piirkondades ja mujal riigis;

| Q. | arvestades, et seitsmes SDFi hallatavas vanglas Süüria kirdeosas on vangistatud ligikaudu 12 000 välismaalast, keda peamiselt kahtlustatakse otsestes või kaudsetes sidemetes ISILi/Daeshiga; arvestades, et neist 9 000 hoitakse Süüria suurimas, Al-Holi laagris, kus elab kokku 64 000 inimest, kellest enamik on ISILi/Daeshiga seotud perekonnad, kellest 94 % on naised ja lapsed, sealhulgas ELi kodanikud; arvestades, et praegune olukord on väga murettekitav, eriti pärast viimaseid tapmisi, mis on registreeritud käesoleva aasta algusest; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et seitsmes SDFi hallatavas vanglas Süüria kirdeosas on vangistatud ligikaudu 12 000 välismaalast, keda peamiselt kahtlustatakse otsestes või kaudsetes sidemetes ISILi/Daeshiga; arvestades, et neist 9 000 hoitakse Süüria suurimas, Al-Holi laagris, kus elab kokku 64 000 inimest, kellest enamik on ISILi/Daeshiga seotud perekonnad, kellest 94 % on naised ja lapsed, sealhulgas ELi kodanikud; arvestades, et praegune olukord on väga murettekitav, eriti pärast viimaseid tapmisi, mis on registreeritud käesoleva aasta algusest;

| R. | arvestades, et konflikt on eriti rängalt mõjutanud Süüria laste elu ja inimõigusi; arvestades, et Süüria inimõiguste võrgustiku andmetel on tapetud üle 29 500 lapse, neist 78 % Süüria režiimi ja Iraani relvarühmituste, 7 % Venemaa relvajõudude ja 3 % ISILi/Daeshi poolt; arvestades, et rohkem kui 2,6 miljonit tüdrukut ja poissi on oma kodust riigisiseselt ümber asustatud, ning arvestades, et paljude Süüria laste vaimset tervist on jõhker konflikt tõsiselt mõjutanud ja mõjutab seda ka edaspidi; arvestades, et kuna Süürias ei ole võimalik lapse sündi registreerida ja isikut tõendavaid dokumente saada, ähvardab lapsi oht jääda ilma kodakondsuseta; arvestades, et miljonid lapsed on juba aastaid koolist eemale jäänud ja praegu ei käi Süürias koolis 2,8 miljonit last; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et konflikt on eriti rängalt mõjutanud Süüria laste elu ja inimõigusi; arvestades, et Süüria inimõiguste võrgustiku andmetel on tapetud üle 29 500 lapse, neist 78 % Süüria režiimi ja Iraani relvarühmituste, 7 % Venemaa relvajõudude ja 3 % ISILi/Daeshi poolt; arvestades, et rohkem kui 2,6 miljonit tüdrukut ja poissi on oma kodust riigisiseselt ümber asustatud, ning arvestades, et paljude Süüria laste vaimset tervist on jõhker konflikt tõsiselt mõjutanud ja mõjutab seda ka edaspidi; arvestades, et kuna Süürias ei ole võimalik lapse sündi registreerida ja isikut tõendavaid dokumente saada, ähvardab lapsi oht jääda ilma kodakondsuseta; arvestades, et miljonid lapsed on juba aastaid koolist eemale jäänud ja praegu ei käi Süürias koolis 2,8 miljonit last;

| S. | arvestades, et jätkuvad rünnakud tervishoiuasutuste vastu on raskelt kahjustanud Süüria tervishoiusüsteemi ja raskendavad süürlastel COVID-19 kriisi põhjustatud probleemide lahendamist; arvestades, et Süürias toimib alla 64 % haiglatest ja 52 % esmatasandi tervishoiukeskustest; arvestades, et Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) andmetel on 70 % Süüria tervishoiutöötajatest riigist põgenenud; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et jätkuvad rünnakud tervishoiuasutuste vastu on raskelt kahjustanud Süüria tervishoiusüsteemi ja raskendavad süürlastel COVID-19 kriisi põhjustatud probleemide lahendamist; arvestades, et Süürias toimib alla 64 % haiglatest ja 52 % esmatasandi tervishoiukeskustest; arvestades, et Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) andmetel on 70 % Süüria tervishoiutöötajatest riigist põgenenud;

| T. | arvestades, et Süüria konflikti algusest saadik on sellele olnud iseloomulikud regulaarsed tervishoiuasutuste vastased rünnakud, millega on jämedalt rikutud rahvusvahelise humanitaarõiguse sätteid ja mis jätkusid ka 2020. aasta pandeemia olukorras; arvestades, et viimase kümne aastaga on Süürias toimuvate tervishoiu vastu suunatud rünnakute süstemaatilist olemust üha enam rahvusvaheliselt tunnistatud, kuid selge vastutus on olnud raskesti hoomatav, olenemata ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonidest 2139 (2014) ja 2286 (2016); arvestades, et ÜRO peasekretär asutas ÜRO siseuurimisnõukogu, mis vaatles 2019. aasta septembrist 2020. aasta aprillini piiratud hulka juhtumeid Loode-Süürias; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et Süüria konflikti algusest saadik on sellele olnud iseloomulikud regulaarsed tervishoiuasutuste vastased rünnakud, millega on jämedalt rikutud rahvusvahelise humanitaarõiguse sätteid ja mis jätkusid ka 2020. aasta pandeemia olukorras; arvestades, et viimase kümne aastaga on Süürias toimuvate tervishoiu vastu suunatud rünnakute süstemaatilist olemust üha enam rahvusvaheliselt tunnistatud, kuid selge vastutus on olnud raskesti hoomatav, olenemata ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonidest 2139 (2014) ja 2286 (2016); arvestades, et ÜRO peasekretär asutas ÜRO siseuurimisnõukogu, mis vaatles 2019. aasta septembrist 2020. aasta aprillini piiratud hulka juhtumeid Loode-Süürias;

| U. | arvestades, et humanitaarabi aktivistid ja andjad väljendavad jätkuvalt muret tagasipöördujate ja ümberasustatud isikute julgeoleku ja kaitse pärast, pidades silmas riigi paljudes piirkondades valitsevaid tingimusi ja küsimusi seoses Süüria valitsuse suhtumisega poliitilisse leppimisse; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et humanitaarabi aktivistid ja andjad väljendavad jätkuvalt muret tagasipöördujate ja ümberasustatud isikute julgeoleku ja kaitse pärast, pidades silmas riigi paljudes piirkondades valitsevaid tingimusi ja küsimusi seoses Süüria valitsuse suhtumisega poliitilisse leppimisse;

| V. | arvestades, et EL ja selle liikmesriigid on alates 2011. aastast eraldanud süürlastele nii Süürias kui ka naaberriikides 20 miljardi euro ulatuses humanitaar- ja stabilisatsiooniabi ning vastupanuvõimega seotud abi; arvestades, et EL on olnud neli aastat järjest (2017–2020) Brüsselis toimunud Süüria abistajate konverentside ning 29. ja 30. märtsil 2021. aastal toimuva viienda Brüsseli konverentsi eestvedaja; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et EL ja selle liikmesriigid on alates 2011. aastast eraldanud süürlastele nii Süürias kui ka naaberriikides 20 miljardi euro ulatuses humanitaar- ja stabilisatsiooniabi ning vastupanuvõimega seotud abi; arvestades, et EL on olnud neli aastat järjest (2017–2020) Brüsselis toimunud Süüria abistajate konverentside ning 29. ja 30. märtsil 2021. aastal toimuva viienda Brüsseli konverentsi eestvedaja;

| W. | arvestades, et ÜRO Julgeolekunõukogu 11. juuli 2020. aasta resolutsiooniga 2533 (2020) piiriülese abi kohta uuendati ainult Bab al-Hawa piiriületuspunkti üheks aastaks kuni 10. juulini 2021, kuid mitte Bab al-Salami, Al Yarubiyah’ ja Al-Ramtha piiriületuspunkte; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et ÜRO Julgeolekunõukogu 11. juuli 2020. aasta resolutsiooniga 2533 (2020) piiriülese abi kohta uuendati ainult Bab al-Hawa piiriületuspunkti üheks aastaks kuni 10. juulini 2021, kuid mitte Bab al-Salami, Al Yarubiyah’ ja Al-Ramtha piiriületuspunkte;

| X. | arvestades, et alates 2011. aastast on miljonitelt süürlastelt ära võetud omandiõigused Süüria uute omandiseadustega, mis on suunatud isikute vastu, kes hoiduvad sõjaväeteenistusest kõrvale või põgenevad riigist ilma eelneva loata; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et alates 2011. aastast on miljonitelt süürlastelt ära võetud omandiõigused Süüria uute omandiseadustega, mis on suunatud isikute vastu, kes hoiduvad sõjaväeteenistusest kõrvale või põgenevad riigist ilma eelneva loata;

| Y. | arvestades, et Golani kõrgendikud on Süüriale kuuluv territoorium, mida on alates 1967. aastast okupeerinud Iisraeli riik; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et Golani kõrgendikud on Süüriale kuuluv territoorium, mida on alates 1967. aastast okupeerinud Iisraeli riik;

| Z. | arvestades, et konflikti käigus on eri osalised pannud toime mitmeid rünnakuid kultuuripärandi vastu, muu hulgas on ISIL/Daesh hävitanud ja lõhkunud arheoloogilisi paiku ning Süüria rahvusarmee on teinud maatasa, rüüstanud ja hävitanud arheoloogilisi paiku ning jeziidi pühamuid ja haudasid Afrinis; |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et konflikti käigus on eri osalised pannud toime mitmeid rünnakuid kultuuripärandi vastu, muu hulgas on ISIL/Daesh hävitanud ja lõhkunud arheoloogilisi paiku ning Süüria rahvusarmee on teinud maatasa, rüüstanud ja hävitanud arheoloogilisi paiku ning jeziidi pühamuid ja haudasid Afrinis;

| AA. | arvestades, et Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Rooma statuudis, mille on allkirjastanud ja ratifitseerinud kõik liikmesriigid, kinnitatakse, et rahvusvahelisele üldsusele enim muret tekitavad raskeimad kuriteod, eelkõige genotsiid, inimsusvastased kuriteod ja sõjakuriteod, ei tohi jääda karistuseta; |
| --- | --- |

AA.

arvestades, et Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Rooma statuudis, mille on allkirjastanud ja ratifitseerinud kõik liikmesriigid, kinnitatakse, et rahvusvahelisele üldsusele enim muret tekitavad raskeimad kuriteod, eelkõige genotsiid, inimsusvastased kuriteod ja sõjakuriteod, ei tohi jääda karistuseta;

| AB. | arvestades, et alates 2009. aastast on kõik ELi liikmesriigid ratifitseerinud Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Rooma statuudi; arvestades, et 2011. aastal asutas Euroopa Liidu Nõukogu genotsiidi, inimsusvastaste kuritegude ja sõjakuritegude uurimiseks ja nende eest vastutusele võtmiseks ELi genotsiidivastase võrgustiku sekretariaadi, mida haldab Eurojust; arvestades, et ELi Süüria strateegias nõutakse, et EL aitaks kaasa Süürias toime pandud sõjakuritegude eest vastutavate isikute vastutusele võtmisele, et soodustada rahvuslikku lepitusprotsessi ja üleminekuperioodi õigusemõistmist; |
| --- | --- |

AB.

arvestades, et alates 2009. aastast on kõik ELi liikmesriigid ratifitseerinud Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Rooma statuudi; arvestades, et 2011. aastal asutas Euroopa Liidu Nõukogu genotsiidi, inimsusvastaste kuritegude ja sõjakuritegude uurimiseks ja nende eest vastutusele võtmiseks ELi genotsiidivastase võrgustiku sekretariaadi, mida haldab Eurojust; arvestades, et ELi Süüria strateegias nõutakse, et EL aitaks kaasa Süürias toime pandud sõjakuritegude eest vastutavate isikute vastutusele võtmisele, et soodustada rahvuslikku lepitusprotsessi ja üleminekuperioodi õigusemõistmist;

| AC. | arvestades, et 2018. aastal loodi esimest korda Prantsusmaa ja Saksamaa õiguskaitse- ja kohtuasutuste juhitav ühine uurimisrühm, et hõlbustada Süüria sõjakurjategijate vahistamist ja kohtu alla andmist pärast Caesari aruande avaldamist kümnete tuhandete naiste ja meeste süstemaatilise näljutamise ja piinamise kohta Süüria kinnipidamiskeskustes alates 2011. aastast; |
| --- | --- |

AC.

arvestades, et 2018. aastal loodi esimest korda Prantsusmaa ja Saksamaa õiguskaitse- ja kohtuasutuste juhitav ühine uurimisrühm, et hõlbustada Süüria sõjakurjategijate vahistamist ja kohtu alla andmist pärast Caesari aruande avaldamist kümnete tuhandete naiste ja meeste süstemaatilise näljutamise ja piinamise kohta Süüria kinnipidamiskeskustes alates 2011. aastast;

| 1. | avaldab toetust Süüria rahva demokraatlikele püüdlustele: kümme aastat tagasi, 15. märtsil 2011 toimusid Deraas (Dar'ā), Damaskuses ja mujal riigis süürlaste rahumeelsed meeleavaldused, kus nõuti demokraatlikke reforme; mälestab neid 500 000 inimest, kes on alates Süüria rahvaülestõusu algusest langenud repressioonide ja konflikti ohvriks; on veendunud, et Süüria tulevik peaks jääma süürlaste otsustada; toetab Süüria riigi ja selle rahva ühtsust, suveräänsust ja territoriaalset terviklikkust; |
| --- | --- |

1.

| 2. | peab jätkuvat poliitilist ummikseisu äärmiselt murettekitavaks ning tunnustab ÜRO erisaadiku Geir Otto Pederseni pingutusi konfliktile poliitilise lahenduse leidmiseks; jagab erisaadiku muret edusammude puudumise pärast; kinnitab veel kord, et Süüria konfliktile ei ole võimalik leida jätkusuutlikku lahendust sõjalisel teel; peab väga murettekitavaks ka Süüria majanduse krahhi ja hukatuslikku humanitaarkriisi; |
| --- | --- |

2.

| 3. | avaldab toetust ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonile 2254 (2015) Süüria enda juhitava põhiseadusreformi algatamise kohta; peab äärmiselt kahetsusväärseks, et Süüria režiim ei osale selles protsessis, hoolimata Süüria opositsiooni esindajate korduvatest kinnitustest ja valmisolekust pidada režiimiga läbirääkimisi Süüria uue põhiseaduse koostamiseks; rõhutab sellega seoses vajadust kehtestada ÜRO juhitav relvarahu järelevalve, kontrollimise ja aruandluse mehhanism; |
| --- | --- |

3.

| 4. | vastustab diplomaatiliste suhete normaliseerimist Süüria režiimiga seni, kuni Süürias endas ei ole tehtud olulisi edusamme, millega kaasneks selge, püsiv ja usaldusväärne tahe osaleda kaasavas poliitilises protsessis; on seisukohal, et 2021. aastaks kavandatud Süüria presidendivalimised ei ole praeguses olukorras rahvusvahelise üldsuse silmis usaldusväärsed; mõistab kindlalt hukka Euroopa Parlamendi liikmete visiidid Süüria režiimi esindajatega kohtumiseks ja rõhutab, et need parlamendiliikmed ei esinda Euroopa Parlamenti; |
| --- | --- |

4.

| 5. | peab kahetsusväärseks, et mõni osaleja on Genfi protsessi takistamisega Süüria opositsiooni killustatust veelgi süvendanud; |
| --- | --- |

5.

| 6. | mõistab karmilt hukka igasugused hirmuteod ning inimõiguste ja rahvusvahelise humanitaarõiguse rikkumised, eelkõige Assadi režiimi, aga ka Venemaa, Iraani ja Türgi osalejate poolt, ning kutsub Venemaad, Iraani ja Hezbollah’t üles kutsuma tagasi kõik neile alluvad väed ja esindajad, välja arvatud need, kes kuuluvad ÜRO Julgeolekunõukogu mandaadi all tegutsevatesse rahvusvahelistesse rahuvalve- ja stabiliseerimisjõududesse; mõistab hukka Venemaa ja Iraani osa Süüria režiimi toetamisel ulatuslikes tsiviilelanikkonna vastastes repressioonides ning taunib Süüria poliitilise protsessi ja majandusressursside ülevõtmist Venemaa ja Iraani poolt; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kutsub Türgit üles viima oma üksused välja Põhja-Süüriast, mida ta okupeerib ebaseaduslikult, ilma ÜRO mandaadita; mõistab hukka kurdidest Süüria kodanike ebaseadusliku üleviimise okupeeritud Põhja-Süüriast Türgisse, et neid seal vahi all pidada ja kohtu alla anda, millega Türgi rikub Genfi konventsioonidest tulenevaid rahvusvahelisi kohustusi; nõuab tungivalt, et kõik Süüria kinnipeetavad, kes on Türki üle viidud, repatrieeritaks viivitamata Süüria okupeeritud aladele; on mures, et Türgi korraldatud jätkuv ümberasustamine võib tähendada Süüria kurdi elanikkonna vastu suunatud etnilist puhastust; rõhutab, rõhutab, et Türgi ebaseaduslik sissetung ja okupatsioon on kahjustanud rahu saavutamist Süürias, Lähis-Idas ja Vahemere idaosas; mõistab resoluutselt hukka Süüria palgasõdurite kasutamise Türgi poolt Liibüa ja Mägi-Karabahhi konfliktides, millega rikutakse rahvusvahelist õigust; |
| --- | --- |

7.

| 8. | usub kindlalt usulise ja etnilise mitmekesisuse vajalikkusesse Süürias; mõistab hukka kurdidest süürlaste pikaajalise diskrimineerimise Süüria režiimi all; mõistab hukka Süüria režiimi sihtrünnakud võimude kritiseerijate vastu (nt Euroopa Parlamendi Sahharovi auhinna laureaat Ali Ferzat, kes on kritiseerinud president al-Asadi), samuti 124 kristliku kiriku ründamise, mille on dokumenteerinud Süüria inimõiguste võrgustik; mõistab resoluutselt hukka usuvähemuste liikmete mõrvamise ISILi/Daeshi poolt ning eelkõige 2014.–2018. aastal toime pandud jeziidide, šiiitide ja kristlaste genotsiidi; mõistab resoluutselt hukka vähemuste tagakiusamise relvastatud opositsioonirühmituste poolt; |
| --- | --- |

8.

| 9. | tuletab rahvusvahelisele üldsusele meelde, et konfliktiosalised on pannud Süürias toime raskeid ja ulatuslikke inimõiguste rikkumisi; rõhutab, et Süüria režiim vastutab täielikult otsuse eest vastata rahumeelsetele meeleavaldustele ulatuslike koletute repressioonidega; tuletab meelde Caesari aruande olulisust ja Prantsusmaa poolt 2014. aastal ÜRO Julgeolekunõukogule esitatud kinnitust 11 000 identifitseeritud vangi fotode usaldusväärsuse kohta – need vangid näljutati ja piinati surnuks kinnipidamiskeskustes ja sõjaväehaiglates Damaskuse ümbruses aastatel 2011–2013; nõuab tungivalt, et EL ja liikmesriigid toetaksid ÜRO uurimiskomisjoni 2021. aasta märtsis antud soovitust aidata luua sõltumatu mehhanism, millel on rahvusvaheline mandaat ja mis keskenduks ohvritele, et leida üles kadunud isikud või nende säilmed, sealhulgas massihaudadest; |
| --- | --- |

9.

| 10. | mõistab karmilt hukka 550 Süüria ja muu maailma ajakirjaniku tapmise Süüria režiimi poolt ning kümnete ajakirjanike tapmise ISILi/Daeshi ja teiste relvastatud rühmituste poolt; kutsub Süüria režiimi üles vabastama viivitamata 400 ajakirjanikku, keda Süüria inimõiguste võrgustiku andmetel seal vanglates kinni peetakse; |
| --- | --- |

10.

| 11. | mõistab karmilt hukka naiste vägistamise, mida on naistevastase sõjarelvana kasutanud Süüria režiim ja selle relvarühmitused, nagu on dokumenteerinud ÜRO sõltumatu rahvusvaheline komitee, ning mida on jeziidi ja šiiidi naiste vastu kasutanud ISIL/Daesh; tuletab meelde naiste rolli 2011. aasta ülestõusus ja seda, kui oluline on kaasata naisi Süüria poliitika, majanduse ja kohtuvõimu kõigil tasanditel, sealhulgas üleminekuperioodi õigusemõistmises; toonitab vajadust kaasata naisi ja noori konflikti lahendamisse; |
| --- | --- |

11.

| 12. | mõistab veel kord karmilt hukka Venemaa õhurünnakud, milles on hukkunud üle 6 900 tsiviilisiku, sealhulgas 2 000 last, ja milles kasutati kobarlahingumoona, vaakumpomme ja kaugrakette ning rünnati sõltumatuid meediakeskusi, haiglaid, humanitaartaristut, sealhulgas Süüria inimõiguste võrgustiku andmetel rohkem kui 207 meditsiiniasutust, samuti Süüria tsiviilkaitseüksusi, nende seas humanitaarabiorganisatsiooni Valgekiivrid liikmeid; taunib Venemaa katseid õõnestada Valgekiivrite mainet lääne meedias agressiivse ja jätkuva sotsiaalmeedia väärinfokampaania kaudu; mõistab resoluutselt hukka Venemaa sõjalennukite osaluse Süüria režiimi keemiarünnakutes, sealhulgas 2017. aasta aprillis toimunud ohvriterohkes Khan Sheikhouni keemiarünnakus, mille järel Venemaa sõjalennukid pommitasid kohe ainsat haiglat, kus ohvreid raviti; |
| --- | --- |

12.

| 13. | nõuab tungivalt, et Süüria režiim vabastaks viivitamata 130 000 alusetult kinni peetud poliitvangi – naised, mehed ja lapsed, kelle saatus on Süüria julgeolekujõudude tõttu teadmata; mõistab resoluutselt hukka piinamise, ebainimliku kohtlemise ja seksuaalvägivalla süstemaatilise kasutamise kohutavates tingimustes, kus neid inimesi kinni peetakse, ilma et neil oleks võimalik pöörduda tsiviilkohtusse või juristi poole, kasutada arstiabi või suhelda oma perekonnaga; rõhutab, et nad on ilma jäetud põhiõigustest, sh õigusest õiglasele kohtumenetlusele, ning muu hulgas varjatakse teavet nende vahistamise ja valetunnistuste saamise eesmärgil toimuva piinamise kohta; nõuab, et Süüria ametivõimud võimaldaksid tunnustatud rahvusvahelistele humanitaarabiga tegelevatele valitsusvälistele organisatsioonidele ja järelevalveorganisatsioonidele ette teatamata, viivitamata, eranditeta ja takistamata pääsu kinnipidamisasutustesse; |
| --- | --- |

13.

| 14. | rõhutab, et ISIL/Daesh on piirkonnas endiselt aktiivne ega ole alistunud; on mures raskuste tõttu tõendite säilitamisel ja kättesaamisel ISILi/Daeshi kuritegude kohta ning röövitute saatuse kindlakstegemisel; kutsub ELi ja selle liikmesriike üles toetama kohapealseid jõupingutusi kuritegude dokumenteerimiseks ja nende kohta tõendite säilitamiseks; kiidab heaks kõigi ELi ja kolmandate riikide kodanike vastutuselevõtmise, kes on ISILi/Daeshiga ühinenud; |
| --- | --- |

14.

| 15. | väljendab muret ISILi/Daeshi tegevuse uue hoogustumise pärast Süüria kirdeosas; kiidab rahvusvahelise ISILi/Daeshi vastase koalitsiooni jõupingutusi; rõhutab, kui oluline on USA jätkuv pikaajaline osalemine koalitsioonis; kinnitab taas, et toetab ISILi ehk Daeshi vastase ülemaailmse koalitsiooni jõupingutusi, ning rõhutab, kui Süüria demokraatlike jõudude (SDF) liitlaspanuse olulisust ISILi/Daeshi vastases võitluses; |
| --- | --- |

15.

| 16. | on mures kasvavate pingete pärast Iraagi Kurdistanis, mis on viimastel aastatel olnud stabiilsem piirkond kui Süüria ning pakkunud Süüria pagulastele turvalist varjupaika; |
| --- | --- |

16.

| 17. | rõhutab taas, et raskete rahvusvaheliste kuritegude eest vastutavad isikud tuleb nõuetekohaselt vastutusele võtta, sealhulgas peavad seda muude rahvusvaheliste protsesside või riikliku üleminekuperioodi õigusemõistmise puudumise korral tegema ELi liikmesriigid; rõhutab vajadust lahendada kõigi konfliktiosaliste poolt kinni peetud ja nende osalusel kadunuks jäänud inimeste küsimus, sest see on rahu saavutamiseks vajaliku üleminekuprotsessi möödapääsmatu eeldus; |
| --- | --- |

17.

| 18. | tuletab meelde, et Rahvusvaheline Kriminaalkohus peaks jääma genotsiidi, inimsusvastaste kuritegude, sõja- ja agressioonikuritegude asjus peamiseks rahvusvaheliseks õigusemõistjaks; on seisukohal, et vastutuse puudumine soodustab edasisi hirmutegusid ja suurendab veelgi ohvrite kannatusi; rõhutab seetõttu, et kõik kuritegude toimepanijad tuleb vastutusele võtta, kohaldades muu hulgas üldise kohtualluvuse põhimõtet, ja nende ohvrid peavad saama hüvitist; rõhutab, et taastava õiguse meetmete kehtestamisega ei saa oodata konflikti lõpuni, ning nõuab tungivalt, et EL ja liikmesriigid toetaksid rohkem süürlaste esindusrühmade juhitud protsesse; mõistab resoluutselt hukka tõsiasja, et Venemaa on Hiina toetusel pannud ÜRO Julgeolekunõukogus 16 korda veto Süüria andmisele Rahvusvahelisse Kriminaalkohtusse; |
| --- | --- |

18.

| 19. | väljendab heameelt selle üle, et 24. veebruaril 2021. aastal mõisteti esimest korda Saksamaal Koblenzi kohtus süüdi inimsusvastastele kuritegudele kaasa aidanud Süüria julgeolekuametnik; |
| --- | --- |

19.

| 20. | tunnustab jõupingutusi, mida ELi liikmesriigid on alates 2019. aastast teinud laialdase rahvusvahelise toetuse saavutamiseks, et tagada ÜRO üldeelarvest pikaajaline rahastamine ÜRO rahvusvahelisele, erapooletule ja sõltumatule mehhanismile, mis aitab uurida Süüria Araabia Vabariigis alates 2011. aasta märtsist toime pandud raskeimaid rahvusvahelisi kuritegusid ning kohtu alla anda nende kuritegude eest vastutajaid; |
| --- | --- |

20.

| 21. | tunnustab Prantsusmaa ja Saksamaa ühist uurimisrühma, mille eesmärk on toetada Caesari aruandes dokumenteeritud inimsusvastaste kuritegude eest vastutusele võtmist; tunnustab mõlemas riigis rahvusvahelise vahistamismääruse väljaandmist 2018. aastal kolme kõrge julgeolekuametniku vahistamiseks; tunnustab Süüria kohalike vabaühenduste osalust inimsusvastaste kuritegude ja sõjakuritegude tõendite kontrollimisel, dokumenteerimiselt, kogumisel ja kaitsmisel, samuti vabaühendusi, nende seas rahvusvahelist vastutuse ja õiguse komisjoni, Euroopa õiguskaitse- ja õigusasutuste abistamise eest ELi liikmesriikide territooriumil viibivate sõjakurjategijate tulemuslikul vastutusele võtmisel; kutsub ELi üles pakkuma süürlastele rohkem õiguskoolitust, et nad saaksid karistamatuse vastases võitluses osaleda; |
| --- | --- |

21.

| 22. | palub Euroopa Komisjonil esitada karistamatuse vastane ELi tegevuskava, mis sisaldaks eraldi peatükki Süüria kohta; rõhutab, et tegevuskava eesmärk peaks olema kooskõlastada ja ühtlustada liikmesriikide tegevust ja vahendeid sõjakurjategijate vastutusele võtmiseks ELis; on seisukohal, et üleminekuperioodi õigusemõistmisel on püsiva rahu tagamisel põhimõttelise tähtsusega roll; palub ELil luua sihtotstarbelise Euroopa fondi Süüria inimsusvastaste kuritegude ohvrite toetuseks; |
| --- | --- |

22.

| 23. | toetab liikmesriikide jõupingutusi kohtu-, politsei- ja sisseränderessursside paremaks koordineerimiseks ühendatud kohtualluvuse arendamise kaudu, et muuta liikmesriikide kohtupädevus vastastikuseks ja hõlbustada süüdistuste esitamist; rõhutab, et paremini varustatud liikmesriigid peaksid jagama oma eksperte ja tõlke, et hõlbustada tõhusat ja tulemuslikku uurimist, ning iga liikmesriik peaks õiguskoostöö kiirendamiseks määrama selliste kuritegudega tegeleva prokuröri; |
| --- | --- |

23.

| 24. | kutsub liikmesriike üles jagama ELi tasandil automaatselt teavet sõjakuritegudes kahtlustatavate kohta vastavalt Genfi konventsiooni artikli 1 jaotisele F; on seisukohal, et riikide tasandil on vaja ka immigratsiooniasutuste ja peaprokuröride tihedamat koostööd sõjakuritegudes kahtlustatavate asjus; |
| --- | --- |

24.

| 25. | nõuab tungivalt, et eranditult kõik ELi liikmesriigid teeksid karistamatuse vastu võitlemisel täielikku koostööd; väljendab suurt muret selle pärast, et teatavad liikmesriigid ei tee Süüria sõjakurjategijate kohtu alla andmiseks koostööd; |
| --- | --- |

25.

| 26. | toetab täielikult Euroopas 2020. aasta septembris Madalmaade juhtimisel alustatud jõupingutusi algatada Rahvusvahelises Kohtus Süüria vastu kohtumenetlus seoses ÜRO piinamisvastase konventsiooni rikkumisega; |
| --- | --- |

26.

| 27. | kutsub liikmesriike üles nõudma 2021. aasta kevadel toimuval Keemiarelvade Keelustamise Organisatsiooni (OPCW) konverentsil Süüria liikmesuse peatamist selles organisatsioonis seoses keemiarelvade kasutamist puudutavate tõendite võltsimisega; väljendab taas vapustust ja hukkamõistu seoses Süüria režiimi 336 dokumenteeritud keemiarünnakuga, kus tsiviilisikute vastu kasutati gaasilist kloori, sariini ja sinepigaasi; |
| --- | --- |

27.

| 28. | mõistab kindlalt hukka kõigi osaliste, eelkõige Süüria režiimi ja ISILi/Daeshi rünnakud humanitaartöötajate vastu; juhib tähelepanu sellele, et just Süüria režiim on alates 2011. aastast pannud toime humanitaartöötajate sihttapmisi; rõhutab, et Venemaa on olnud suuresti vastutav humanitaartöötajate vastu suunatud rünnakute, eelkõige organisatsiooni Piirideta Arstid 21 välihaigla pommitamise eest 2015. aasta oktoobris; |
| --- | --- |

28.

| 29. | väljendab suurt muret Süüria rahva kannatuste jätkumise pärast veel kümme aastat pärast konflikti algust; muretseb eriti selle pärast, et ainuüksi viimase aasta jooksul on Süüria humanitaarabivajadused viiendiku võrra kasvanud, 4,5 miljonit süürlast on praegu toiduga kindlustamata ja 90 % süürlastest elab allpool vaesuspiiri; on seisukohal, et humanitaarabi kättesaadavus peab jääma ELi keskse tähtsusega prioriteediks Süürias ning et suurenenud vajadused nõuavad ELilt suuremat rahalist ja poliitilist reageeringut; märgib, et ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni nr 2533 Bab al-Hawa piiriületuspunkti kohta uuendatakse 2021. aasta juulis; peab kahetsusväärseks asjaolu, et Venemaa ja Hiina hoidusid viimati hääletamisest selle asemel, et hääletada resolutsiooni poolt; on seisukohal, et praegu piiriülesest humanitaarabist sõltuvate inimeste abistamisel ei saa loota üle konfliktijoonte toimetatavale humanitaarabile; tuletab meelde, et sellest piiriületuspunktist sõltub 2,4 miljoni süürlase ellujäämine ning kui selle kasutamist ei pikendata vähemalt 12 kuu võrra, on sellel tõsised ja eluohtlikud tagajärjed; mõistab hukka nende ÜRO Julgeolekunõukogu liikmete tegevuse, kes on püüdnud humanitaarabi juurdepääsu poliitilistel eesmärkidel piirata; nõuab tungivalt, et kõik ÜRO Julgeolekunõukogu liikmed toetaksid piiriületuspunkti käsitleva resolutsiooni uuendamist, et vältida humanitaarkriisi süvenemist ning tagada humanitaarpõhimõtetele vastavate piiriüleste sekkumiste laiendamine ja toetamine; rõhutab, kui oluline on tagada, et viivitamata lubataks taas kasutusele võtta Bab al-Salami ja Yarubiyah’ piiriületuspunktid kooskõlas ÜRO Peaassamblee resolutsiooniga nr 74/169, et tagada abi jõudmine kõige otsemaid teid pidi nii riigi loode- kui ka kirdeosa abivajajateni; rõhutab, kui oluline on tagada, et humanitaarabi suunatakse eranditult neile, kes seda kõige enam vajavad; |
| --- | --- |

29.

| 30. | kutsub rahvusvahelist üldsust üles kiiresti vastama Süüria rahva rekordilisele humanitaarabivajadusele nii Süürias kui ka väljaspool; ergutab ELi kui Brüsseli V Süüria rahastajate konverentsi kokkukutsujat õhutama teisi rahvusvahelisi rahastajaid suurendama Süüria humanitaarabikava tervishoiusektori toetust suurema, paindliku ja mitmeaastase rahastamisega, mis katab elanikkonna vajadused pika aja jooksul; kutsub rahvusvahelisi rahastajaid üles investeerima eelkõige programmidesse, mille raames parandatakse, taastatakse ja tugevdatakse kahjustatud või hävinud tervishoiurajatisi ja muud kahjustatud tsiviiltaristut; |
| --- | --- |

30.

| 31. | nõuab tungivalt, et ÜRO Julgeolekunõukogu lisaks tulevastesse ÜRO resolutsioonidesse ja ametlikesse aruteludesse selge nõudmise kaitsta tervishoiuvaldkonna töötajaid; kutsub sellega seoses ELi liikmesriike üles pakkuma poliitilist ja operatiivtuge ÜRO juhitud vastutusalgatustele ja uurimistele, mille eesmärk on tagada rahvusvahelise humanitaarõiguse järgimine; |
| --- | --- |

31.

| 32. | rõhutab, et 29.–30. märtsil 2021 Brüsselis toimuva viienda rahastajate konverentsi eel on lisaks seni antud humanitaarabilubadustest kinnipidamisele oluline neid lubadusi veelgi suurendada nii süürlaste, riigisiseste põgenike kui ka pagulaste, samuti selles piirkonnas kriisist mõjutatud kogukondade toetuseks; juhib tähelepanu sellele, et EL ja selle liikmesriigid on olnud Süüria humanitaarkriisis suurimad humanitaarabi andjad, kusjuures alates 2011. aastast on annetatud 20 miljardit eurot; tunneb suurt muret Ühendkuningriigi valitsuse väidetavate kavatsuste pärast oma abimakseid märkimisväärselt vähendada, sealhulgas Süüria puhul 67 % ja Liibanoni puhul 88 %; |
| --- | --- |

32.

| 33. | tunneb heameelt selle üle, milline roll on olnud naaberriikidel, kes on näidanud üles solidaarsust ja pakkunud abi Süüria pagulastele Liibanonis, Jordaanias, Türgis ja Iraagis; nõuab tungivalt, et ELi liikmesriigid jätkaksid humanitaarabi programmide rahastamist pagulasi vastu võtvates riikides ja Süüria riigisiseste põgenike toetamiseks; nõuab tungivalt, et ELi liikmesriigid tagaksid kogu vajaliku rahastamise ja toetuse, et kõigil Süüria pagulaslastel oleks vastuvõtvates riikides juurdepääs nii alg- kui ka keskharidusele; nõuab tungivalt, et kõik vastuvõtvad riigid teeksid kõik vajaliku selle saavutamiseks ning kõrvaldaksid kõik halduslikud ja õiguslikud takistused; ergutab vastuvõtvaid riike keskenduma tööhõive, tervishoiuteenuste ja hariduse ning kodanikudokumentide kättesaadavusele, mis aitab pagulastel saavutada iseseisva toimetuleku; |
| --- | --- |

33.

| 34. | märgib, et ELi Süüria kriisile reageerimiseks loodud Madadi fondi tegevusaeg lõpeb 2021. aasta lõpus; palub komisjonil tagada naabruspoliitika, arengu- ja rahvusvahelise koostöö rahastamisvahendi raames Süüria kriisile reageerimiseks antava ELi humanitaarabi jaoks rahalised vahendid ning tagada selle projektide takistamatu toimimine; |
| --- | --- |

34.

| 35. | kutsub kõiki liikmesriike üles toetama põhimõttelist humanitaarabi, normaliseerimata suhteid Süüria režiimiga; hoiatab ELi finantsvarade otsese või kaudse investeerimise eest Süüria üldisse ülesehitustöösse, kui Süüria režiim ei rakenda usaldusväärset poliitilist protsessi; palub, et komisjoni asepresident ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja töötaks Süüria küsimuse pikaajalise kava raames tihedas koostöös Süüria kodanikuühiskonnaga tulevaste ülesehitusmeetmete jaoks välja tugeva inimõigustega seotud hoolsuskohustuse poliitika, sealhulgas järelevalveraamistiku koos inimõiguste standarditega seotud spetsiifiliste näitajatega; mõistab hukka Venemaa, Iraani, Hiina ja Türgi äriplaanid Süüria hävitamisest kasu lõigata; |
| --- | --- |

35.

| 36. | kutsub liikmesriike üles säilitama sanktsioone Süüria repressioonides osalevate isikute ja üksuste suhtes; rõhutab, et oluline on teha põhimõttelisele humanitaartegevusele erandeid, et vältida sanktsioonide tahtmatuid negatiivseid tagajärgi, ning lahendada koostöös USAga pangandusnõuete ületäitmisega seotud probleemid; |
| --- | --- |

36.

| 37. | nõuab tungivalt, et EL ja selle liikmesriigid uuendaksid ja laiendaksid niisuguste isikute nimekirja, kelle suhtes kohaldatakse sihipäraseid sanktsioone kogu maailmas rakendatava inimõiguste rikkujate vastase ELi uue sanktsioonirežiimi alusel, ning lisaksid sellesse ka Süüria, Venemaa ja Iraani juhtivad tsiviilisikud ja sõjaväeülemad, kes on usutavasti olnud seotud sõjakuritegudega; |
| --- | --- |

37.

| 38. | kohustub võtma vastu tulemuslikud ELi äriühingute hoolsuskohustust käsitlevad õigusaktid, millega kehtestatakse ELi äriühingutele ja ühtsel turul tegutsevatele äriühingutele inimõigustealased hoolsuskohustused; |
| --- | --- |

38.

| 39. | tuletab kõigile liikmesriikidele meelde, et Süüria ei ole tagasipöördumiseks turvaline riik; on veendunud, et kooskõlas ELi väljendatud seisukohaga peaks tagasipöördumine olema igal juhul turvaline, vabatahtlik, inimväärne ja teadlik; kutsub kõiki ELi liikmesriike üles hoiduma riikliku poliitika sellisest muutmisest, mis jätaks teatavad süürlaste kategooriad kaitse seisundist ilma, ning kui sellist poliitikat on juba järgitud, palub seda suundumust muuta; nõuab tungivalt, et Liibanon, Türgi ja kõik piirkonna riigid peataksid süürlaste Süüriasse väljasaatmise nende tahte vastaselt; |
| --- | --- |

39.

| 40. | mõistab hukka kultuurimälestistele tekitatud korvamatu kahju, mille on põhjustanud Assadi põletatud maa taktika, ning mõistab hukka ka artefaktide rüüstamise ja salakaubaveo džihadistide poolt, kes kasutavad neid selleks, et rahastada oma rolli kõnealuses konfliktis; |
| --- | --- |

40.

| 41. | on ülimalt mures humanitaar-, sanitaar- ja julgeolekuolukorra halvenemise pärast Süüria kirdeosas asutavates laagrites, eelkõige AL-Holi ja Roj laagrites, mis on jätkuvalt radikaliseerumise kasvulavad; on veendunud, et kõigi neis laagrites kinnipeetavate ja terroristlikku ühendusse kuulumises kahtlustatavate ELi kodanike üle tuleks kohut mõista kohtus; on šokeeritud Al-Holi laagris töötanud organisatsiooni Piirideta Arstid töötaja tapmisest 24. veebruaril 2021, mis näitab veelgi selgemalt, millised on vägivalla ja ebakindlate elamistingimuste tagajärjed inimeludele laagris; |
| --- | --- |

41.

| 42. | kutsub liikmesriike üles kaitsma oma kodanikest lapsi, keda võidakse kinni pidada julgeolekuga seotud süütegude tõttu või relvarühmitustega seotuse tõttu; |
| --- | --- |

42.

| 43. | kutsub liikmesriike üles tooma koju kõik Euroopa päritolu lapsed, võttes arvesse nende spetsiifilisi perekondlikke asjaolusid ja lapse parimaid huve, pidades just neid esmatähtsaks, ning pakkuma vajalikku toetust nende rehabiliteerimiseks ja taasintegreerimiseks, järgides täielikult rahvusvahelist õigust; |
| --- | --- |

43.

| 44. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Euroopa välisteenistusele, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Iraagi valitsusele ja esindajatekogule, Kurdistani piirkondlikule omavalitsusele ning Venemaa Föderatsiooni valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

44.

---

(1)  ELT C 162, 10.5.2019, lk 119.

(2)  ELT C 307, 30.8.2018, lk 117.

(3)  ELT C 334, 19.9.2018, lk 69.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2019)0049.

(5)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2019)0066.

(6)  ELT C 153 E, 31.5.2013, lk 115.

(7)  ELT L 12 I, 15.1.2021, lk 3.

(8)  ELT L 150, 18.6.2003, lk 67.

---

| 24.11.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 474/140 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 474/140

---

P9_TA(2021)0089

Euroopa Liidu kuulutamine LGBTIQ vabaduse alaks

Euroopa Parlamendi 11. märtsi 2021. aasta resolutsioon Euroopa Liidu kuulutamise kohta LGBTIQ vabaduse alaks (2021/2557(RSP))

(2021/C 474/15)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat (edaspidi „põhiõiguste harta“), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat (edaspidi „põhiõiguste harta“),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artiklit 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artiklit 2,

| — | võttes arvesse Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni ning sellega seotud Euroopa Inimõiguste Kohtu kohtupraktikat, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni ning sellega seotud Euroopa Inimõiguste Kohtu kohtupraktikat,

| — | võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni,

| — | võttes arvesse nõukogu 27. novembri 2000. aasta direktiivi 2000/78/EÜ, millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 27. novembri 2000. aasta direktiivi 2000/78/EÜ, millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/38/EÜ, mis käsitleb Euroopa Liidu kodanike ja nende pereliikmete õigust liikuda ja elada vabalt liikmesriikide territooriumil ning millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 1612/68 ja tunnistatakse kehtetuks direktiivid 64/221/EMÜ, 68/360/EMÜ, 72/194/EMÜ, 73/148/EMÜ, 75/34/EMÜ, 75/35/EMÜ, 90/364/EMÜ, 90/365/EMÜ ja 93/96/EMÜ (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/38/EÜ, mis käsitleb Euroopa Liidu kodanike ja nende pereliikmete õigust liikuda ja elada vabalt liikmesriikide territooriumil ning millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 1612/68 ja tunnistatakse kehtetuks direktiivid 64/221/EMÜ, 68/360/EMÜ, 72/194/EMÜ, 73/148/EMÜ, 75/34/EMÜ, 75/35/EMÜ, 90/364/EMÜ, 90/365/EMÜ ja 93/96/EMÜ (2),

| — | võttes arvesse nõukogu 13. detsembri 2004. aasta direktiivi 2004/113/EÜ meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta seoses kaupade ja teenuste kättesaadavuse ja pakkumisega (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 13. detsembri 2004. aasta direktiivi 2004/113/EÜ meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta seoses kaupade ja teenuste kättesaadavuse ja pakkumisega (3),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2006. aasta direktiivi 2006/54/EÜ meeste ja naiste võrdsete võimaluste ja võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta tööhõive ja elukutse küsimustes (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2006. aasta direktiivi 2006/54/EÜ meeste ja naiste võrdsete võimaluste ja võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta tööhõive ja elukutse küsimustes (4),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu praktikat, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu praktikat,

| — | võttes arvesse komisjoni 12. novembri 2020. aasta teatist „Võrdõiguslikkuse liit: LGBTIQ-inimeste võrdõiguslikkuse strateegia 2020–2025“ (COM(2020)0698), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 12. novembri 2020. aasta teatist „Võrdõiguslikkuse liit: LGBTIQ-inimeste võrdõiguslikkuse strateegia 2020–2025“ (COM(2020)0698),

| — | võttes arvesse oma 14. veebruari 2019. aasta resolutsiooni LGBTI-inimesi käsitlevate meetmete loetelu (2019–2024) tuleviku kohta (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 14. veebruari 2019. aasta resolutsiooni LGBTI-inimesi käsitlevate meetmete loetelu (2019–2024) tuleviku kohta (5),

| — | võttes arvesse oma 18. detsembri 2019. aasta resolutsiooni LGBTI-inimeste avaliku diskrimineerimise ja nende vastu suunatud vaenukõne, sealhulgas LGBTI-vabade piirkondade kohta (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 18. detsembri 2019. aasta resolutsiooni LGBTI-inimeste avaliku diskrimineerimise ja nende vastu suunatud vaenukõne, sealhulgas LGBTI-vabade piirkondade kohta (6),

| — | võttes arvesse nõukogu 2013. aastal vastu võetud ELi suuniseid homo-, bi-, trans- ja interseksuaalide (LGBTI-inimeste) kõikide inimõiguste edendamiseks ja kaitsmiseks, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 2013. aastal vastu võetud ELi suuniseid homo-, bi-, trans- ja interseksuaalide (LGBTI-inimeste) kõikide inimõiguste edendamiseks ja kaitsmiseks,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti (FRA) 2019. aastal korraldatud LGBT-inimesi käsitleva ELi uuringu tulemusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti (FRA) 2019. aastal korraldatud LGBT-inimesi käsitleva ELi uuringu tulemusi,

| — | võttes arvesse oma 17. septembri 2020. aasta resolutsiooni ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, millega järeldatakse ilmset ohtu, et Poola Vabariik rikub oluliselt õigusriigi põhimõtet (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 17. septembri 2020. aasta resolutsiooni ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, millega järeldatakse ilmset ohtu, et Poola Vabariik rikub oluliselt õigusriigi põhimõtet (7),

| — | võttes arvesse oma 12. septembri 2018. aasta resolutsiooni ettepaneku kohta, millega kutsutakse nõukogu üles järeldama Euroopa Liidu lepingu artikli 7 lõike 1 alusel ilmset ohtu, et Ungari rikub oluliselt liidu aluseks olevaid väärtusi (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 12. septembri 2018. aasta resolutsiooni ettepaneku kohta, millega kutsutakse nõukogu üles järeldama Euroopa Liidu lepingu artikli 7 lõike 1 alusel ilmset ohtu, et Ungari rikub oluliselt liidu aluseks olevaid väärtusi (8),

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu ministrite komitee 31. märtsi 2010. aasta soovitust liikmesriikidele seksuaalse sättumuse või soolise identiteedi alusel toimuva diskrimineerimise vastaste meetmete kohta (CM/Rec(2010)5) ning Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee poolt vastu võetud norme, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu ministrite komitee 31. märtsi 2010. aasta soovitust liikmesriikidele seksuaalse sättumuse või soolise identiteedi alusel toimuva diskrimineerimise vastaste meetmete kohta (CM/Rec(2010)5) ning Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee poolt vastu võetud norme,

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu inimõiguste voliniku 3. detsembri 2020. aasta memorandumit LGBTI-inimeste häbimärgistamise kohta Poolas, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu inimõiguste voliniku 3. detsembri 2020. aasta memorandumit LGBTI-inimeste häbimärgistamise kohta Poolas,

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kongressi päevakajaliste asjade komitee arutelu ja sellele järgnenud aruandeid – 27. jaanuaril 2021 avaldatud aruannet „Fact-finding report on the role of local authorities to the situation and rights of LGBTIQ people in Poland“ (Teabekogumisaruanne kohalike omavalitsuste rolli kohta seoses LGBTIQ-inimeste olukorra ja õigustega Poolas) ja 10. veebruaril 2021 avaldatud aruannet „Protecting LGBTIQ people in the context of rising anti-LGBTIQ hate speech and discrimination: The role of local and regional authorities“ (LGBTIQ-inimeste kaitsmine üha suureneva LGBTIQ-vastase vaenukõne ja diskrimineerimise eest. Kohalike ja piirkondlike ametivõimude roll), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kongressi päevakajaliste asjade komitee arutelu ja sellele järgnenud aruandeid – 27. jaanuaril 2021 avaldatud aruannet „Fact-finding report on the role of local authorities to the situation and rights of LGBTIQ people in Poland“ (Teabekogumisaruanne kohalike omavalitsuste rolli kohta seoses LGBTIQ-inimeste olukorra ja õigustega Poolas) ja 10. veebruaril 2021 avaldatud aruannet „Protecting LGBTIQ people in the context of rising anti-LGBTIQ hate speech and discrimination: The role of local and regional authorities“ (LGBTIQ-inimeste kaitsmine üha suureneva LGBTIQ-vastase vaenukõne ja diskrimineerimise eest. Kohalike ja piirkondlike ametivõimude roll),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 132 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 132 lõiget 2,

| A. | arvestades, et LGBTIQ-inimeste õigused on inimõigused; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et LGBTIQ-inimeste õigused on inimõigused;

| B. | arvestades, et õigus võrdsele kohtlemisele ja mittediskrimineerimisele on ELi aluslepingutes ja põhiõiguste hartas sätestatud põhiõigus, mida tuleks täiel määral austada; arvestades, et kõik liikmesriigid on rahvusvahelise õiguse ja ELi aluslepingute alusel endale ülesandeks ja kohustuseks võtnud põhiõigusi austada, tagada, kaitsta ning täita; arvestades, et võitlus ebavõrdsuse vastu on ELis jagatud vastutus, mis nõuab ühiseid pingutusi ja meetmeid kõigil valitsustasanditel; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et õigus võrdsele kohtlemisele ja mittediskrimineerimisele on ELi aluslepingutes ja põhiõiguste hartas sätestatud põhiõigus, mida tuleks täiel määral austada; arvestades, et kõik liikmesriigid on rahvusvahelise õiguse ja ELi aluslepingute alusel endale ülesandeks ja kohustuseks võtnud põhiõigusi austada, tagada, kaitsta ning täita; arvestades, et võitlus ebavõrdsuse vastu on ELis jagatud vastutus, mis nõuab ühiseid pingutusi ja meetmeid kõigil valitsustasanditel;

| C. | arvestades, et alates 2019. aasta märtsist on rohkem kui 100 Poola haldusüksust – vojevoodkonda, maakonda ja valda – vastu võtnud resolutsioonid enda „LGBTI-ideoloogiast“ vabaks kuulutamise kohta või on vastu võtnud „piirkondlikud perekonnaõiguste hartad“; arvestades, et 2020. aasta novembris võttis Ungari linn Nagykáta vastu resolutsiooni, millega keelati „LGBTQ-propaganda levitamine ja soodustamine“; arvestades, et selliste resolutsioonidega diskrimineeritakse LGBTIQ-inimesi otse ja kaudselt; arvestades, et resolutsioonides LGBT-vabade tsoonide kohta väljendatakse vastuseisu „LGBT-liikumise ideoloogiale“ ning kutsutakse kohalikke omavalitsusi üles hoiduma igasugusest tegevusest, mis soodustaks sallivust LGBTIQ-inimeste suhtes, muu hulgas jätma rahalisest abist ilma organisatsioonid, mille eesmärk on edendada mittediskrimineerimist ja võrdõiguslikkust; arvestades, et „piirkondlikes perekonnaõiguste hartades“ kasutatakse äärmiselt kitsast perekonna määratlust, samas kutsutakse aga omavalitsusi üles kaitsma perekonna õigusi kõigis oma meetmetes, algatustes ja rahastamises; arvestades, et ainult teatavat tüüpi perekondadele keskendudes nõutakse piirkondlikes hartades kaudselt kõigi muude perekonnavormide, eelkõige üksikvanemaga, samasooliste ja vikerkaareperede diskrimineerimist ning rahalise toetuse andmisest loobumist nendele projektidele ja algatustele, millega kaitstakse ja edendatakse põhiõigusi, korraldatakse diskrimineerimisvastast haridustööd või toetatakse muul viisil võrdõiguslikkust ja LGBTIQ-inimesi; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et alates 2019. aasta märtsist on rohkem kui 100 Poola haldusüksust – vojevoodkonda, maakonda ja valda – vastu võtnud resolutsioonid enda „LGBTI-ideoloogiast“ vabaks kuulutamise kohta või on vastu võtnud „piirkondlikud perekonnaõiguste hartad“; arvestades, et 2020. aasta novembris võttis Ungari linn Nagykáta vastu resolutsiooni, millega keelati „LGBTQ-propaganda levitamine ja soodustamine“; arvestades, et selliste resolutsioonidega diskrimineeritakse LGBTIQ-inimesi otse ja kaudselt; arvestades, et resolutsioonides LGBT-vabade tsoonide kohta väljendatakse vastuseisu „LGBT-liikumise ideoloogiale“ ning kutsutakse kohalikke omavalitsusi üles hoiduma igasugusest tegevusest, mis soodustaks sallivust LGBTIQ-inimeste suhtes, muu hulgas jätma rahalisest abist ilma organisatsioonid, mille eesmärk on edendada mittediskrimineerimist ja võrdõiguslikkust; arvestades, et „piirkondlikes perekonnaõiguste hartades“ kasutatakse äärmiselt kitsast perekonna määratlust, samas kutsutakse aga omavalitsusi üles kaitsma perekonna õigusi kõigis oma meetmetes, algatustes ja rahastamises; arvestades, et ainult teatavat tüüpi perekondadele keskendudes nõutakse piirkondlikes hartades kaudselt kõigi muude perekonnavormide, eelkõige üksikvanemaga, samasooliste ja vikerkaareperede diskrimineerimist ning rahalise toetuse andmisest loobumist nendele projektidele ja algatustele, millega kaitstakse ja edendatakse põhiõigusi, korraldatakse diskrimineerimisvastast haridustööd või toetatakse muul viisil võrdõiguslikkust ja LGBTIQ-inimesi;

| D. | arvestades, et Poola inimõiguste ombudsman on algatanud kokku üheksa kaebust vojevoodkondade, maakondade ja valdade vastu, kes on vastu võtnud resolutsioonid enda „LGBT-ideoloogiast“ vabaks kuulutamise kohta, ja kaebuste tulemusena on halduskohtud praeguseks tunnistanud neli resolutsiooni põhiseaduse vastaseks; arvestades, et 2021. aasta jaanuaris tühistas Poola linn Nowa Dęba resolutsiooni enda „LGBT-ideoloogiast“ vabaks kuulutamise kohta, olles resolutsiooni tõttu kaotanud sõpruslepingu Fermoy linnaga Iirimaal; arvestades, et 2020. aasta septembris tühistas Poola Sztumi maakond ja sama aasta oktoobris Tomaszów Mazowiecki linn oma resolutsiooni „piirkondliku perekonnaõiguste harta“ vastuvõtmise kohta; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Poola inimõiguste ombudsman on algatanud kokku üheksa kaebust vojevoodkondade, maakondade ja valdade vastu, kes on vastu võtnud resolutsioonid enda „LGBT-ideoloogiast“ vabaks kuulutamise kohta, ja kaebuste tulemusena on halduskohtud praeguseks tunnistanud neli resolutsiooni põhiseaduse vastaseks; arvestades, et 2021. aasta jaanuaris tühistas Poola linn Nowa Dęba resolutsiooni enda „LGBT-ideoloogiast“ vabaks kuulutamise kohta, olles resolutsiooni tõttu kaotanud sõpruslepingu Fermoy linnaga Iirimaal; arvestades, et 2020. aasta septembris tühistas Poola Sztumi maakond ja sama aasta oktoobris Tomaszów Mazowiecki linn oma resolutsiooni „piirkondliku perekonnaõiguste harta“ vastuvõtmise kohta;

| E. | arvestades, et Norra jättis toetuste saajate hulgast välja need Poola vojevoodkonnad, maakonnad ja vallad, kes on vastu võtnud resolutsioonid enda „LGBT-ideoloogiast“ vabaks kuulutamise kohta või on vastu võtnud „piirkondlikud perekonnaõiguste hartad“; arvestades, et Euroopa Komisjon on tagasi lükanud nende Poola linnade taotlused sõpruslinnade programmi raames ELi toetuse saamiseks, kes on vastu võtnud resolutsioonid LGBTI-vabade tsoonide või perekonnaõiguste kohta; arvestades, et kõigi ühissätete määruse (mis hõlmab ajavahemikku 2021–2027) alusel hallatavate ELi fondide puhul tuleb järgida liidu aluslepingus sätestatud mittediskrimineerimise põhimõtet ja põhiõigusi, ka seksuaalse sättumuse alusel, ning arvestades, et kohalikud omavalitsused kui tööandjad peavad järgima direktiivi 2000/78/EÜ, millega keelatakse tööhõives seksuaalse sättumuse alusel diskrimineerimine ja ahistamine, vastavalt otsusele kohtuasjas C-507/18 Associazione Avvocatura per i diritti LGBTI (9); |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Norra jättis toetuste saajate hulgast välja need Poola vojevoodkonnad, maakonnad ja vallad, kes on vastu võtnud resolutsioonid enda „LGBT-ideoloogiast“ vabaks kuulutamise kohta või on vastu võtnud „piirkondlikud perekonnaõiguste hartad“; arvestades, et Euroopa Komisjon on tagasi lükanud nende Poola linnade taotlused sõpruslinnade programmi raames ELi toetuse saamiseks, kes on vastu võtnud resolutsioonid LGBTI-vabade tsoonide või perekonnaõiguste kohta; arvestades, et kõigi ühissätete määruse (mis hõlmab ajavahemikku 2021–2027) alusel hallatavate ELi fondide puhul tuleb järgida liidu aluslepingus sätestatud mittediskrimineerimise põhimõtet ja põhiõigusi, ka seksuaalse sättumuse alusel, ning arvestades, et kohalikud omavalitsused kui tööandjad peavad järgima direktiivi 2000/78/EÜ, millega keelatakse tööhõives seksuaalse sättumuse alusel diskrimineerimine ja ahistamine, vastavalt otsusele kohtuasjas C-507/18 Associazione Avvocatura per i diritti LGBTI (9);

| F. | arvestades, et Euroopa Komisjonile on kaebuse esitanud kolm vabaühendust, kes rõhutasid, et „piirkondlikud perekonnaõiguste hartad“ ja resolutsioonid, millega vojevoodkonnad, maakonnad ja vallad kuulutavad end „LGBTI-ideoloogiast“ vabaks, põhjustavad LGBTIQ-inimeste diskrimineerimist ning on seega vastuolus direktiiviga 2000/78/EÜ (millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel) ning põhiõiguste harta artiklitega 15 (Kutsevabadus ja õigus teha tööd) ja 21 (Diskrimineerimiskeeld); arvestades, et komisjon ei ole siiani sellele kaebusele vastanud ega ametlikult tunnistanud ELi õiguse rikkumist; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Euroopa Komisjonile on kaebuse esitanud kolm vabaühendust, kes rõhutasid, et „piirkondlikud perekonnaõiguste hartad“ ja resolutsioonid, millega vojevoodkonnad, maakonnad ja vallad kuulutavad end „LGBTI-ideoloogiast“ vabaks, põhjustavad LGBTIQ-inimeste diskrimineerimist ning on seega vastuolus direktiiviga 2000/78/EÜ (millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel) ning põhiõiguste harta artiklitega 15 (Kutsevabadus ja õigus teha tööd) ja 21 (Diskrimineerimiskeeld); arvestades, et komisjon ei ole siiani sellele kaebusele vastanud ega ametlikult tunnistanud ELi õiguse rikkumist;

| G. | arvestades, et „LGBT-ideoloogiat“ tõrjuvate resolutsioonide või „piirkondlike perekonnaõiguste hartade“ vastuvõtmine on osa laiemast ja üha suurenevast LGBTIQ-kogukonna diskrimineerimisest ja ründamisest Poolas, mis hõlmab seksuaalse sättumuse, identiteedi ja eneseväljenduse mitmekesisuse määratlemist ohtliku ideoloogiana, kasvavat vaenu õhutamist avaliku võimu esindajate, valitud ametiisikute (sh ametisoleva presidendi) ja valitsusmeelse meedia poolt, LGBTIQ-inimeste õiguste eest võitlevate aktivistide vahistamist, Pride’i paraadide, teadlikkuse suurendamise programmide ja meetmete ründamist ja keelamist (ka koolides) ning diskrimineerivaid LGBT-vastaseid meeleavaldusi; arvestades, et riigivõimu vaenuõhutamine aitab legitimeerida LGBTIQ-inimeste vastast sallimatuse ja diskrimineerimise õhkkonda ning süvendab seda veelgi; arvestades, et sõnavabaduse kasutamisega kaasnevad kohustused ja vastutus – eelkõige ametivõimude, poliitikute ja arvamusliidrite jaoks, ning arvestades, et nimetatud tegelased ei tohiks osaleda vaenukõnes ega LGBTIQ-inimeste häbimärgistamises, vaid peaksid sedalaadi ülesastumised ja häbimärgistamise kindlalt hukka mõistma ja neid vastustama – ka juhul, kui seda teevad eraisikud; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et „LGBT-ideoloogiat“ tõrjuvate resolutsioonide või „piirkondlike perekonnaõiguste hartade“ vastuvõtmine on osa laiemast ja üha suurenevast LGBTIQ-kogukonna diskrimineerimisest ja ründamisest Poolas, mis hõlmab seksuaalse sättumuse, identiteedi ja eneseväljenduse mitmekesisuse määratlemist ohtliku ideoloogiana, kasvavat vaenu õhutamist avaliku võimu esindajate, valitud ametiisikute (sh ametisoleva presidendi) ja valitsusmeelse meedia poolt, LGBTIQ-inimeste õiguste eest võitlevate aktivistide vahistamist, Pride’i paraadide, teadlikkuse suurendamise programmide ja meetmete ründamist ja keelamist (ka koolides) ning diskrimineerivaid LGBT-vastaseid meeleavaldusi; arvestades, et riigivõimu vaenuõhutamine aitab legitimeerida LGBTIQ-inimeste vastast sallimatuse ja diskrimineerimise õhkkonda ning süvendab seda veelgi; arvestades, et sõnavabaduse kasutamisega kaasnevad kohustused ja vastutus – eelkõige ametivõimude, poliitikute ja arvamusliidrite jaoks, ning arvestades, et nimetatud tegelased ei tohiks osaleda vaenukõnes ega LGBTIQ-inimeste häbimärgistamises, vaid peaksid sedalaadi ülesastumised ja häbimärgistamise kindlalt hukka mõistma ja neid vastustama – ka juhul, kui seda teevad eraisikud;

| H. | arvestades, et need Poola aktivistid, kes astuvad välja „LGBTI-ideoloogiat“ tõrjuvate resolutsioonide ja „piirkondlike perekonnaõiguste hartade“ vastu ja teavitavad neist üldsust, peavad oma tegevuse tõttu arvestama sellega, et nende vastu esitatakse vaigistuskaebused (SLAPP); arvestades, et Poola aktivistide vastu, kes tegutsevad LGBTIQ-inimeste vastaste deklaratsioonide ja perekonnaõiguste hartade hukkamõistmise nimel, teiste hulgas veebisaidi „Atlas nienawiści / Atlas of Hate“ autorite ja fotoprojekti „Strefa wolna od LGBT / LGBT-free zone“ looja vastu, on esitatud põhjendamatuid hagisid, mille on algatanud kohalikud omavalitsused või fundamentalistlikud organisatsioonid, kes nõuavad suurt rahalist hüvitist, ning arvestades, et nende aktivistide vastu on korraldatud laimukampaaniaid, kus neid tembeldatakse valetajateks, kuna nad kasutavad loomingulisi mõjuvahendeid; arvestades, et need meetmed on ilmselgelt mõeldud kodanikuühiskonna hirmutamiseks ja vaigistamiseks; arvestades, et Poola ametivõimudel on kohustus täiel määral kaitsta vaenulikkuse ja agressiooni eest kõiki vähemuste hulka kuuluvaid isikuid, sealhulgas LGBTIQ-inimesi, ning võimaldada neil vabalt tegutseda; arvestades, et vaatamata Euroopa Parlamendi korduvatele nõudmistele ei ole Euroopa Komisjon vastu võtnud SLAPP-kaebuste vastaseid õigusakte; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et need Poola aktivistid, kes astuvad välja „LGBTI-ideoloogiat“ tõrjuvate resolutsioonide ja „piirkondlike perekonnaõiguste hartade“ vastu ja teavitavad neist üldsust, peavad oma tegevuse tõttu arvestama sellega, et nende vastu esitatakse vaigistuskaebused (SLAPP); arvestades, et Poola aktivistide vastu, kes tegutsevad LGBTIQ-inimeste vastaste deklaratsioonide ja perekonnaõiguste hartade hukkamõistmise nimel, teiste hulgas veebisaidi „Atlas nienawiści / Atlas of Hate“ autorite ja fotoprojekti „Strefa wolna od LGBT / LGBT-free zone“ looja vastu, on esitatud põhjendamatuid hagisid, mille on algatanud kohalikud omavalitsused või fundamentalistlikud organisatsioonid, kes nõuavad suurt rahalist hüvitist, ning arvestades, et nende aktivistide vastu on korraldatud laimukampaaniaid, kus neid tembeldatakse valetajateks, kuna nad kasutavad loomingulisi mõjuvahendeid; arvestades, et need meetmed on ilmselgelt mõeldud kodanikuühiskonna hirmutamiseks ja vaigistamiseks; arvestades, et Poola ametivõimudel on kohustus täiel määral kaitsta vaenulikkuse ja agressiooni eest kõiki vähemuste hulka kuuluvaid isikuid, sealhulgas LGBTIQ-inimesi, ning võimaldada neil vabalt tegutseda; arvestades, et vaatamata Euroopa Parlamendi korduvatele nõudmistele ei ole Euroopa Komisjon vastu võtnud SLAPP-kaebuste vastaseid õigusakte;

| I. | arvestades, et petitsioonikomisjonile on Poola „LGBTI-vabade tsoonide“ kohta esitatud kaks petitsiooni (nr 0448/2020 ja nr 0354/2020); arvestades, et neid petitsioone arutati petitsioonikomisjonis 26. jaanuaril 2021 ning kuna Euroopa Komisjonilt saadi neile mitterahuldav vastus, on Euroopa Komisjonil võimalus olukorda veel täpsemalt selgitada; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et petitsioonikomisjonile on Poola „LGBTI-vabade tsoonide“ kohta esitatud kaks petitsiooni (nr 0448/2020 ja nr 0354/2020); arvestades, et neid petitsioone arutati petitsioonikomisjonis 26. jaanuaril 2021 ning kuna Euroopa Komisjonilt saadi neile mitterahuldav vastus, on Euroopa Komisjonil võimalus olukorda veel täpsemalt selgitada;

| J. | arvestades, et Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti teine LGBTI-inimeste olukorda käsitlev uuring, mis avaldati 2020. aasta mais, näitab, et Poolas kasvab sallimatus ja vägivald LGBTIQ-inimeste või LGBTIQ-inimesteks peetavate isikute suhtes ning et uuringus osalenud Poola LGBTIQ-inimesed ei usu vähimalgi määral valitsuse püüdeid diskrimineerimise ja vägivalla vastu võidelda: uuringu andmetel on Poolas valitsuse tegevusse uskujate osakaal liidu madalaim (kõigest 4 % vastanutest) ja nende osakaal, kes väldivad teatavatesse kohtadesse minekut, kuna kardavad, et neid rünnatakse, ahistatakse või ähvardatakse, kõige kõrgem (79 %); arvestades, et see näitab selget seost LGBTIQ-inimesi tõrjuva valitsemise ning LGBTIQ-inimeste vastase diskrimineerimise ja vägivalla suurenemise vahel; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti teine LGBTI-inimeste olukorda käsitlev uuring, mis avaldati 2020. aasta mais, näitab, et Poolas kasvab sallimatus ja vägivald LGBTIQ-inimeste või LGBTIQ-inimesteks peetavate isikute suhtes ning et uuringus osalenud Poola LGBTIQ-inimesed ei usu vähimalgi määral valitsuse püüdeid diskrimineerimise ja vägivalla vastu võidelda: uuringu andmetel on Poolas valitsuse tegevusse uskujate osakaal liidu madalaim (kõigest 4 % vastanutest) ja nende osakaal, kes väldivad teatavatesse kohtadesse minekut, kuna kardavad, et neid rünnatakse, ahistatakse või ähvardatakse, kõige kõrgem (79 %); arvestades, et see näitab selget seost LGBTIQ-inimesi tõrjuva valitsemise ning LGBTIQ-inimeste vastase diskrimineerimise ja vägivalla suurenemise vahel;

| K. | arvestades, et Euroopa Parlament on juba kutsunud liikmesriike üles nn parandusteraapiat kriminaliseerima; arvestades, et seksuaalse sättumuse ja sooidentiteedi alusel toimuva vägivalla ja diskrimineerimise eest kaitsmisega tegeleva ÜRO sõltumatu eksperdi 2020. aasta mai aruandes kutsuti liikmesriike üles parandusteraapiat keelustama; arvestades, et parandusteraapiat praktiseeritakse ikka veel vähemalt 69 riigis, sealhulgas ka Euroopa Liidu liikmesriikides, kus teadete kohaselt on selleks kasutatud ravimeid, psühhoteraapiat ja rituaalset puhastamist (10); arvestades, et selline tegevus on keelatud ainult kahes liikmesriigis – Maltal ja Saksamaal; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et Euroopa Parlament on juba kutsunud liikmesriike üles nn parandusteraapiat kriminaliseerima; arvestades, et seksuaalse sättumuse ja sooidentiteedi alusel toimuva vägivalla ja diskrimineerimise eest kaitsmisega tegeleva ÜRO sõltumatu eksperdi 2020. aasta mai aruandes kutsuti liikmesriike üles parandusteraapiat keelustama; arvestades, et parandusteraapiat praktiseeritakse ikka veel vähemalt 69 riigis, sealhulgas ka Euroopa Liidu liikmesriikides, kus teadete kohaselt on selleks kasutatud ravimeid, psühhoteraapiat ja rituaalset puhastamist (10); arvestades, et selline tegevus on keelatud ainult kahes liikmesriigis – Maltal ja Saksamaal;

| L. | arvestades, et LGBTIQ-vastasuse suurenemine kaasneb sageli demokraatia, õigusriigi ja põhiõiguste olukorra üldise halvenemisega; arvestades, et Euroopa Parlament on mitmes resolutsioonis väljendanud suurt muret õigusriigi olukorra halvenemise pärast Poolas, eelkõige seoses kohtusüsteemi sõltumatuse ja põhiõiguste kaitsega; arvestades, et Euroopa Parlamendi ettepanekule luua ELi demokraatia, õigusriigi ja põhiõiguste mehhanism, mida reguleeritaks parlamendi, komisjoni ja nõukogu institutsioonidevahelise kokkuleppega, ei ole seni piisavalt reageeritud; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et LGBTIQ-vastasuse suurenemine kaasneb sageli demokraatia, õigusriigi ja põhiõiguste olukorra üldise halvenemisega; arvestades, et Euroopa Parlament on mitmes resolutsioonis väljendanud suurt muret õigusriigi olukorra halvenemise pärast Poolas, eelkõige seoses kohtusüsteemi sõltumatuse ja põhiõiguste kaitsega; arvestades, et Euroopa Parlamendi ettepanekule luua ELi demokraatia, õigusriigi ja põhiõiguste mehhanism, mida reguleeritaks parlamendi, komisjoni ja nõukogu institutsioonidevahelise kokkuleppega, ei ole seni piisavalt reageeritud;

| M. | arvestades, et parlament on mitmes resolutsioonis väljendanud oma seisukohta õigusriigi, põhiõiguste ja demokraatia olukorra kohta Poolas, järeldades, et ELi lepingu artiklis 2 sätestatud väärtused on selles riigis süsteemselt ohus ja on ilmne, et neid võidakse rängalt rikkuda; arvestades, et Poola ametivõimude osavõtul toimunud kuulamised, mille nõukogu korraldas ELi lepingu artikli 7 lõike 1 alusel seoses Euroopa ühiste väärtuste ohtusattumisega selles riigis, ei ole tulemusi andnud; arvestades, et õigusriigi ja põhiõiguste olukorda Poolas ei ole parandatud ja see on pärast menetluse algatamist koguni oluliselt halvenenud, kusjuures eelkõige on halvenenud LGBTIQ-inimeste ja naiste põhiõiguste olukord; arvestades, et nõukogu peaks tagama, et ELi lepingu artikli 7 lõike 1 kohastel kuulamistel käsitletaks ka uusi muutusi ja hinnataks põhiõiguste rikkumise ohtu; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et parlament on mitmes resolutsioonis väljendanud oma seisukohta õigusriigi, põhiõiguste ja demokraatia olukorra kohta Poolas, järeldades, et ELi lepingu artiklis 2 sätestatud väärtused on selles riigis süsteemselt ohus ja on ilmne, et neid võidakse rängalt rikkuda; arvestades, et Poola ametivõimude osavõtul toimunud kuulamised, mille nõukogu korraldas ELi lepingu artikli 7 lõike 1 alusel seoses Euroopa ühiste väärtuste ohtusattumisega selles riigis, ei ole tulemusi andnud; arvestades, et õigusriigi ja põhiõiguste olukorda Poolas ei ole parandatud ja see on pärast menetluse algatamist koguni oluliselt halvenenud, kusjuures eelkõige on halvenenud LGBTIQ-inimeste ja naiste põhiõiguste olukord; arvestades, et nõukogu peaks tagama, et ELi lepingu artikli 7 lõike 1 kohastel kuulamistel käsitletaks ka uusi muutusi ja hinnataks põhiõiguste rikkumise ohtu;

| N. | arvestades, et komisjoni president Ursula von der Leyen teatas Euroopa Parlamendi täiskogu ees peetud 2020. aasta kõnes olukorrast Euroopa Liidus, et „nn LGBTQI-vabad alad on vabad eelkõige inimlikkusest. Meie liidus ei ole neil kohta“; arvestades, et komisjoni president rõhutas ühtlasi, et LGBTQI on inimese identiteet, mitte ideoloogia (11); arvestades, et komisjon ja nõukogu peaksid hoiduma õigusriigi põhimõtte kitsast tõlgendamisest; arvestades, et komisjon peaks kõhklemata kasutama kõiki vahendeid, sealhulgas rikkumismenetlusi, õigusriigi raamistikku, ELi lepingu artiklit 7 ning hiljuti vastu võetud määrust liidu eelarve kaitsmise kohta juhul, kui liikmesriikides esineb üldistunud puudusi õigusriigi toimimises, et käsitleda LGBTIQ-inimeste põhiõiguste rikkumisi kõikjal liidus; arvestades, et uus kodanike, võrdõiguslikkuse, õiguste ja väärtuste programm võib aidata luua mittediskrimineerivat ja võrdsemat ühiskonda, tehes LGBTIQ-inimeste võrdõiguslikkust edendavatele kodanikuühiskonna organisatsioonidele kättesaadavaks rahalised vahendid; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et komisjoni president Ursula von der Leyen teatas Euroopa Parlamendi täiskogu ees peetud 2020. aasta kõnes olukorrast Euroopa Liidus, et „nn LGBTQI-vabad alad on vabad eelkõige inimlikkusest. Meie liidus ei ole neil kohta“; arvestades, et komisjoni president rõhutas ühtlasi, et LGBTQI on inimese identiteet, mitte ideoloogia (11); arvestades, et komisjon ja nõukogu peaksid hoiduma õigusriigi põhimõtte kitsast tõlgendamisest; arvestades, et komisjon peaks kõhklemata kasutama kõiki vahendeid, sealhulgas rikkumismenetlusi, õigusriigi raamistikku, ELi lepingu artiklit 7 ning hiljuti vastu võetud määrust liidu eelarve kaitsmise kohta juhul, kui liikmesriikides esineb üldistunud puudusi õigusriigi toimimises, et käsitleda LGBTIQ-inimeste põhiõiguste rikkumisi kõikjal liidus; arvestades, et uus kodanike, võrdõiguslikkuse, õiguste ja väärtuste programm võib aidata luua mittediskrimineerivat ja võrdsemat ühiskonda, tehes LGBTIQ-inimeste võrdõiguslikkust edendavatele kodanikuühiskonna organisatsioonidele kättesaadavaks rahalised vahendid;

| O. | arvestades, et paljud liikmesriigid on LGBTIQ-inimesi varem diskrimineerivate seaduste ja poliitikameetmetega diskrimineerinud ja taga kiusanud; arvestades, et teise maailmasõja ajal vahistati, vangistati ja hukkus koonduslaagrites tuhandeid LGBTIQ-inimesi; arvestades, et samal ajal kui Poolas kogevad LGBTIQ-inimesed süstemaatilist diskrimineerimist, püsib probleem ka mujal ELis ning LGBTIQ-inimeste pideva diskrimineerimise ja ahistamise kaotamiseks on tehtud vähe edusamme või pole neid üldse tehtud; arvestades, et LGBTIQ-inimeste avalik diskrimineerimine, vaenu õhutamine ja vaenukuriteod nende vastu on kõikjal ELis endiselt levinud; arvestades, et selliste rünnakutega rikutakse LGBTIQ-inimeste põhiõigusi ning et ametiasutuste reageering jääb pahatihti poolikuks; arvestades, et LGBTIQ-inimesed kogevad kõigis liikmesriikides ja kõigis eluvaldkondades, sealhulgas tööl ja koolis, endiselt teistest suuremat diskrimineerimist ning veebis ja väljaspool seda esineb tihti nii füüsilisi kui ka emotsionaalse ja seksuaalse iseloomuga rünnakuid, mille tulemuseks on murettekitav enesetappude määr LGBTIQ-noorte (12) ja eriti transsooliste noorte seas; arvestades, et mitu liikmesriiki on oma õigusakte ajakohastanud, et LGBTIQ-inimesi rohkem kaasata; arvestades, et sellele vaatamata on mitmeid õiguslikke lünki, mis nõuavad riiklikelt seadusandjatelt poliitilist tahet ja pühendumust, et tagada LGBTIQ-inimeste tõeline võrdõiguslikkus; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et paljud liikmesriigid on LGBTIQ-inimesi varem diskrimineerivate seaduste ja poliitikameetmetega diskrimineerinud ja taga kiusanud; arvestades, et teise maailmasõja ajal vahistati, vangistati ja hukkus koonduslaagrites tuhandeid LGBTIQ-inimesi; arvestades, et samal ajal kui Poolas kogevad LGBTIQ-inimesed süstemaatilist diskrimineerimist, püsib probleem ka mujal ELis ning LGBTIQ-inimeste pideva diskrimineerimise ja ahistamise kaotamiseks on tehtud vähe edusamme või pole neid üldse tehtud; arvestades, et LGBTIQ-inimeste avalik diskrimineerimine, vaenu õhutamine ja vaenukuriteod nende vastu on kõikjal ELis endiselt levinud; arvestades, et selliste rünnakutega rikutakse LGBTIQ-inimeste põhiõigusi ning et ametiasutuste reageering jääb pahatihti poolikuks; arvestades, et LGBTIQ-inimesed kogevad kõigis liikmesriikides ja kõigis eluvaldkondades, sealhulgas tööl ja koolis, endiselt teistest suuremat diskrimineerimist ning veebis ja väljaspool seda esineb tihti nii füüsilisi kui ka emotsionaalse ja seksuaalse iseloomuga rünnakuid, mille tulemuseks on murettekitav enesetappude määr LGBTIQ-noorte (12) ja eriti transsooliste noorte seas; arvestades, et mitu liikmesriiki on oma õigusakte ajakohastanud, et LGBTIQ-inimesi rohkem kaasata; arvestades, et sellele vaatamata on mitmeid õiguslikke lünki, mis nõuavad riiklikelt seadusandjatelt poliitilist tahet ja pühendumust, et tagada LGBTIQ-inimeste tõeline võrdõiguslikkus;

| P. | arvestades, et transsoolistel inimestel tuleb endiselt taluda mõningaid kõige rängemaid diskrimineerimise, vägivalla ja tagakiusamise vorme; arvestades, et 2018. aastal avaldas komisjon võrdleva analüüsi trans- ja intersooliste inimeste võrdõiguslikkusega seotud õiguste kohta Euroopas; arvestades, et uuringus käsitletud 31 riigist ainult 13-s kehtivad oma õigusaktid, mis pakuvad vähemalt teataval määral kaitset sooidentiteedi ja/või sootunnuste alusel; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et transsoolistel inimestel tuleb endiselt taluda mõningaid kõige rängemaid diskrimineerimise, vägivalla ja tagakiusamise vorme; arvestades, et 2018. aastal avaldas komisjon võrdleva analüüsi trans- ja intersooliste inimeste võrdõiguslikkusega seotud õiguste kohta Euroopas; arvestades, et uuringus käsitletud 31 riigist ainult 13-s kehtivad oma õigusaktid, mis pakuvad vähemalt teataval määral kaitset sooidentiteedi ja/või sootunnuste alusel;

| Q. | arvestades, et 2021. aastal on esile kerkinud sotsiaalmeedia algatused, nagu #MeTooGay liikumine, et mõista hukka LGBTIQ kogukonnas aset leidev seksuaalne kuritarvitamine; arvestades, et selle sõnavabaduse väljendusviisi algatanud üliõpilane Guillaume Tran Thanh võttis endalt varsti pärast seda elu, sest ta oli sotsiaalmeedias tehtud paljastuste järgselt liigse surve all; arvestades, et selline tragöödia tekitab küsimusi seksuaalvägivalla ohvrite puuduliku toetamise kohta; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et 2021. aastal on esile kerkinud sotsiaalmeedia algatused, nagu #MeTooGay liikumine, et mõista hukka LGBTIQ kogukonnas aset leidev seksuaalne kuritarvitamine; arvestades, et selle sõnavabaduse väljendusviisi algatanud üliõpilane Guillaume Tran Thanh võttis endalt varsti pärast seda elu, sest ta oli sotsiaalmeedias tehtud paljastuste järgselt liigse surve all; arvestades, et selline tragöödia tekitab küsimusi seksuaalvägivalla ohvrite puuduliku toetamise kohta;

| R. | arvestades, et paljudes liikmesriikides puuduvad konkreetsed diskrimineerimisvastased seadused, mis vastaksid vähemalt ELi miinimumstandarditele, mis kaitsevad inimesi seksuaalsel sättumusel, soolisel identiteedil, sooväljendusel ja sootunnustel põhineva diskrimineerimise, vaenu õhutamise ja vägivalla eest, ning arvestades, et need riigid ei ole võtnud meetmeid selle õigusliku lünga kõrvaldamiseks; arvestades, et mittediskrimineerimist käsitlev horisontaalne direktiiv, mis võiks seda lünka tööhõivevälises kaitses osaliselt täita, on juba üle kümne aasta nõukogus blokeeritud; arvestades, et paljudes liikmesriikides, kus diskrimineerimisvastased seaduslikud meetmed on jõus, rakendatakse neid endiselt liiga vähe; arvestades, et komisjon kavatseb laiendada Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 83 lõike 1 kohast piiriüleste kuritegude nimekirja, et see hõlmaks vaenukuritegusid ja vaenuõhutamist, sealhulgas siis, kui need on suunatud LGBTIQ-inimeste vastu; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et paljudes liikmesriikides puuduvad konkreetsed diskrimineerimisvastased seadused, mis vastaksid vähemalt ELi miinimumstandarditele, mis kaitsevad inimesi seksuaalsel sättumusel, soolisel identiteedil, sooväljendusel ja sootunnustel põhineva diskrimineerimise, vaenu õhutamise ja vägivalla eest, ning arvestades, et need riigid ei ole võtnud meetmeid selle õigusliku lünga kõrvaldamiseks; arvestades, et mittediskrimineerimist käsitlev horisontaalne direktiiv, mis võiks seda lünka tööhõivevälises kaitses osaliselt täita, on juba üle kümne aasta nõukogus blokeeritud; arvestades, et paljudes liikmesriikides, kus diskrimineerimisvastased seaduslikud meetmed on jõus, rakendatakse neid endiselt liiga vähe; arvestades, et komisjon kavatseb laiendada Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 83 lõike 1 kohast piiriüleste kuritegude nimekirja, et see hõlmaks vaenukuritegusid ja vaenuõhutamist, sealhulgas siis, kui need on suunatud LGBTIQ-inimeste vastu;

| S. | arvestades, et politsei toime pandav LGBTIQ-inimeste vastu suunatud diskrimineerimine ja vägivald on liidus endiselt probleem; arvestades, et ilma piisava väljaõppeta võib politsei takistada LGBTIQ-inimesi, kes soovivad teatada nende vastu suunatud vägivallast ja diskrimineerimisest; arvestades, et see on endiselt üks peamine takistus tõhusa võrdõiguslikkuse saavutamisel; arvestades, et õiguskaitseasutustele mõeldud koolitusprogrammid aitavad ennetada diskrimineerivaid tavasid ja vaenukuritegusid ning nende vastu võidelda; arvestades, et LGBTIQ-inimeste vastu suunatud vaenukõnet ja -kuritegusid tuleks põhjalikult uurida, võttes arvesse ajendeid, ning vajaduse korral tuleks nende eest nõuetekohaselt vastutusele võtta; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et politsei toime pandav LGBTIQ-inimeste vastu suunatud diskrimineerimine ja vägivald on liidus endiselt probleem; arvestades, et ilma piisava väljaõppeta võib politsei takistada LGBTIQ-inimesi, kes soovivad teatada nende vastu suunatud vägivallast ja diskrimineerimisest; arvestades, et see on endiselt üks peamine takistus tõhusa võrdõiguslikkuse saavutamisel; arvestades, et õiguskaitseasutustele mõeldud koolitusprogrammid aitavad ennetada diskrimineerivaid tavasid ja vaenukuritegusid ning nende vastu võidelda; arvestades, et LGBTIQ-inimeste vastu suunatud vaenukõnet ja -kuritegusid tuleks põhjalikult uurida, võttes arvesse ajendeid, ning vajaduse korral tuleks nende eest nõuetekohaselt vastutusele võtta;

| T. | arvestades, et ainult Maltal, Portugalis ja mõnes Hispaania piirkonnas on intersoolistele inimestele ilma nende nõusolekuta meditsiiniliste protseduuride tegemine keelatud; arvestades, et paljude liikmesriikide suhtumine on endiselt ülimalt meditsiinikeskne ja patologiseeriv; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et ainult Maltal, Portugalis ja mõnes Hispaania piirkonnas on intersoolistele inimestele ilma nende nõusolekuta meditsiiniliste protseduuride tegemine keelatud; arvestades, et paljude liikmesriikide suhtumine on endiselt ülimalt meditsiinikeskne ja patologiseeriv;

| U. | arvestades, et Ungaris toimunud õiguslikud muutused on oluliselt ahendanud LGBTIQ-inimeste põhiõigusi; arvestades, et koondseaduse T/9934 artikli 33 vastuvõtmisega keelatakse Ungaris tegelikult trans- ja intersooliste inimeste soo õiguslik tunnustamine, diskrimineeritakse neid ja rikutakse nende õigust eraelu puutumatusele; arvestades, et 2020. aasta detsembris võttis Ungari parlament vastu põhiseaduse muudatused, millega veelgi piiratakse LGBTIQ-inimeste õigusi, eiratakse transsooliste ja mittebinaarsete inimeste olemasolu ja piiratakse nende õigust pereelule, samuti seaduse, millega võetakse vabaabielupaaridelt lapsendamise õigus; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et Ungaris toimunud õiguslikud muutused on oluliselt ahendanud LGBTIQ-inimeste põhiõigusi; arvestades, et koondseaduse T/9934 artikli 33 vastuvõtmisega keelatakse Ungaris tegelikult trans- ja intersooliste inimeste soo õiguslik tunnustamine, diskrimineeritakse neid ja rikutakse nende õigust eraelu puutumatusele; arvestades, et 2020. aasta detsembris võttis Ungari parlament vastu põhiseaduse muudatused, millega veelgi piiratakse LGBTIQ-inimeste õigusi, eiratakse transsooliste ja mittebinaarsete inimeste olemasolu ja piiratakse nende õigust pereelule, samuti seaduse, millega võetakse vabaabielupaaridelt lapsendamise õigus;

| V. | arvestades, et 2021. aasta jaanuaris alustas Läti parlament põhiseaduse muudatusettepaneku läbivaatamist, mille eesmärk on piirata perekonna mõiste laiendamist. Muudatusettepanek on vastureaktsioon konstitutsioonikohtu otsusele, millega kohus tunnustas tööseaduse kohaldamist eri peremudelitele ning kohustas seadusandjat tagama samasooliste paaride toetamise ja kaitse; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et 2021. aasta jaanuaris alustas Läti parlament põhiseaduse muudatusettepaneku läbivaatamist, mille eesmärk on piirata perekonna mõiste laiendamist. Muudatusettepanek on vastureaktsioon konstitutsioonikohtu otsusele, millega kohus tunnustas tööseaduse kohaldamist eri peremudelitele ning kohustas seadusandjat tagama samasooliste paaride toetamise ja kaitse;

| W. | arvestades, et Rumeenia senat võttis 2020. aasta juunis vastu seaduseelnõu, millega keelatakse sooidentiteedi teooria käsitlemine hariduskavades; arvestades, et Rumeenia president keeldus seadust välja kuulutamast ja palus kontrollida selle vastavust põhiseadusele; arvestades, et Rumeenia konstitutsioonikohus teatas 2020. aasta detsembris, et see seadus on põhiseadusega vastuolus; arvestades, et see näitab, et õigusriigi ja demokraatia tulemuslik kontroll ja tasakaalustamine liikmesriikides on LGBTIQ-inimeste õiguste kaitsmisel otsustavalt tähtis; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et Rumeenia senat võttis 2020. aasta juunis vastu seaduseelnõu, millega keelatakse sooidentiteedi teooria käsitlemine hariduskavades; arvestades, et Rumeenia president keeldus seadust välja kuulutamast ja palus kontrollida selle vastavust põhiseadusele; arvestades, et Rumeenia konstitutsioonikohus teatas 2020. aasta detsembris, et see seadus on põhiseadusega vastuolus; arvestades, et see näitab, et õigusriigi ja demokraatia tulemuslik kontroll ja tasakaalustamine liikmesriikides on LGBTIQ-inimeste õiguste kaitsmisel otsustavalt tähtis;

| X. | arvestades, et kui inimene on lapsevanem ühes liikmesriigis, tähendab see, et ta on lapsevanem kõigis liikmesriikides; arvestades, et on juhtumeid, kus kahe samasoolise vanemaga lastel tekib raskusi, kuna puuduvad õigusnormid selliste sünnitunnistuste vastastikuse tunnustamise kohta, kuhu on märgitud kaks samasoolist vanemat; arvestades, et Administrativen sad Sofia-Grad poolt Euroopa Liidu Kohtule esitatud eelotsusetaotluse kohaselt teeb kohus varsti kohtuasjas C-490/20 otsuse lapse kohta, kellel on kaks lesbist ema ja keda selle õiguslünga tõttu ähvardab kodakondsusetus; arvestades, et LGBTIQ-inimeste võrdõiguslikkuse strateegias nähakse ette seadusandlik algatus selle õigusliku lünga kaotamiseks ning 2009. aasta vaba liikumise suuniste läbivaatamine, kusjuures mõlemad on kavandatud 2022. aastaks; arvestades, et samasoolistel paaridel on ELis endiselt raskusi liikumisvabaduse kasutamisega, kuid sellegipoolest ei ole komisjon teinud ettepanekut võtta vastu õigusakt suhete vastastikuse tunnustamise kohta; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et kui inimene on lapsevanem ühes liikmesriigis, tähendab see, et ta on lapsevanem kõigis liikmesriikides; arvestades, et on juhtumeid, kus kahe samasoolise vanemaga lastel tekib raskusi, kuna puuduvad õigusnormid selliste sünnitunnistuste vastastikuse tunnustamise kohta, kuhu on märgitud kaks samasoolist vanemat; arvestades, et Administrativen sad Sofia-Grad poolt Euroopa Liidu Kohtule esitatud eelotsusetaotluse kohaselt teeb kohus varsti kohtuasjas C-490/20 otsuse lapse kohta, kellel on kaks lesbist ema ja keda selle õiguslünga tõttu ähvardab kodakondsusetus; arvestades, et LGBTIQ-inimeste võrdõiguslikkuse strateegias nähakse ette seadusandlik algatus selle õigusliku lünga kaotamiseks ning 2009. aasta vaba liikumise suuniste läbivaatamine, kusjuures mõlemad on kavandatud 2022. aastaks; arvestades, et samasoolistel paaridel on ELis endiselt raskusi liikumisvabaduse kasutamisega, kuid sellegipoolest ei ole komisjon teinud ettepanekut võtta vastu õigusakt suhete vastastikuse tunnustamise kohta;

| Y. | arvestades, et võitlus ebavõrdsuse vastu on ELis jagatud vastutus, mis nõuab ühiseid jõupingutusi ja meetmeid kõigil valitsustasanditel, ning arvestades, et kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on selles keskne roll; arvestades, et just need ametiasutused vastutavad sageli ELi õigusaktide rakendamise ning võrdõiguslikkuse ja mitmekesisuse eest; arvestades, et Euroopa Nõukogu Kohalike ja Piirkondlike Omavalitsuste Kongress on võtnud vastu resolutsiooni, milles tuletatakse meelde kohalike omavalitsuste vastutust LGBTIQ-inimeste õiguste kaitsmisel ning palutakse neil ametisse nimetada võrdõiguslikkuse ja mitmekesisuse kohalik ekspert (13); |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et võitlus ebavõrdsuse vastu on ELis jagatud vastutus, mis nõuab ühiseid jõupingutusi ja meetmeid kõigil valitsustasanditel, ning arvestades, et kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on selles keskne roll; arvestades, et just need ametiasutused vastutavad sageli ELi õigusaktide rakendamise ning võrdõiguslikkuse ja mitmekesisuse eest; arvestades, et Euroopa Nõukogu Kohalike ja Piirkondlike Omavalitsuste Kongress on võtnud vastu resolutsiooni, milles tuletatakse meelde kohalike omavalitsuste vastutust LGBTIQ-inimeste õiguste kaitsmisel ning palutakse neil ametisse nimetada võrdõiguslikkuse ja mitmekesisuse kohalik ekspert (13);

| Z. | arvestades, et Regioonide Komiteed kui ELi kohalike ja piirkondlike omavalitsuste esindajat on palutud kaaluda oma volituste piires meetmete võtmist vastuseks nn LGBT-ideoloogiast vabade tsoonide loomisele Poolas; |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et Regioonide Komiteed kui ELi kohalike ja piirkondlike omavalitsuste esindajat on palutud kaaluda oma volituste piires meetmete võtmist vastuseks nn LGBT-ideoloogiast vabade tsoonide loomisele Poolas;

| AA. | arvestades, et LGBTIQ-inimestel peaks kõikjal Euroopa Liidus olema vabadus elada ja avalikult näidata oma seksuaalset sättumust, soolist identiteeti, sooväljendust ja soolisi omadusi, kartmata sallimatust, diskrimineerimist või tagakiusamist nendel põhjustel; arvestades, et põhiõiguste hartaga on tagatud varjupaigaõigus; arvestades, et Euroopa ühise varjupaigasüsteemi ja selle reformi raames tuleb tagada kaitsetumate taotlejate, sealhulgas LGBTIQ-inimeste asjakohane kaitse; |
| --- | --- |

AA.

arvestades, et LGBTIQ-inimestel peaks kõikjal Euroopa Liidus olema vabadus elada ja avalikult näidata oma seksuaalset sättumust, soolist identiteeti, sooväljendust ja soolisi omadusi, kartmata sallimatust, diskrimineerimist või tagakiusamist nendel põhjustel; arvestades, et põhiõiguste hartaga on tagatud varjupaigaõigus; arvestades, et Euroopa ühise varjupaigasüsteemi ja selle reformi raames tuleb tagada kaitsetumate taotlejate, sealhulgas LGBTIQ-inimeste asjakohane kaitse;

| AB. | arvestades, et LGBTIQ-inimeste diskrimineerimise asemel peaksid kõigi valitsustasandite ametiasutused kogu Euroopa Liidus kaitsma ja edendama kõigi, sealhulgas LGBTIQ-inimeste võrdõiguslikkust ja põhiõigusi ning täielikult tagama nende õigused; |
| --- | --- |

AB.

arvestades, et LGBTIQ-inimeste diskrimineerimise asemel peaksid kõigi valitsustasandite ametiasutused kogu Euroopa Liidus kaitsma ja edendama kõigi, sealhulgas LGBTIQ-inimeste võrdõiguslikkust ja põhiõigusi ning täielikult tagama nende õigused;

| 1. | seega kuulutab Euroopa Liidu LGBTIQ vabaduse alaks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | mõistab hukka igasuguse vägivalla ja diskrimineerimise inimese soo või seksuaalse sättumuse alusel; mõistab resoluutselt hukka David Polfliet’ mõrva Belgias, mis pandi toime ilmselgelt homofoobsetel ajenditel; |
| --- | --- |

2.

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, nõukogule, komisjonile, Euroopa Regioonide Komiteele ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EÜT L 303, 2.12.2000, lk 16.

(2)  ELT L 158, 30.4.2004, lk 77.

(3)  ELT L 373, 21.12.2004, lk 37.

(4)  ELT L 204, 26.7.2006, lk 23.

(5)  ELT C 449, 23.12.2020, lk 146.

(6)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2019)0101.

(7)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2020)0225.

(8)  ELT C 433, 23.12.2019, lk 66.

(9)  23. aprilli 2020. aasta kohtuotsus Associazione Avvocatura per i diritti LGBTI, C-507/18, EU:C:2020:289.

(10)  https://www.theparliamentmagazine.eu/news/article/meps-condemn-lgbt-conversion-therapy-in-appeal-to-european-commission

(11)  https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/et/SPEECH_20_1655

(12)  A long way to go for LGBTI equality, FRA, 2020, https://fra.europa.eu/sites/default/files/fra_uploads/fra-2020-lgbti-equality-1_en.pdf; 2020 Rainbow Europe report, ILGA-Europe, https://www.ilga-europe.org/rainboweurope/2020

(13)  https://rm.coe.int/protecting-lgbti-people-in-the-context-of-rising-anti-lgbti-hate-speec/1680a16129

---

| 24.11.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 474/146 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 474/146

---

P9_TA(2021)0090

Laste õigused

Euroopa Parlamendi 11. märtsi 2021. aasta resolutsioon laste õiguste kohta seoses ELi lapse õiguste strateegiaga (2021/2523(RSP))

(2021/C 474/16)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse ÜRO 20. novembri 1989. aasta lapse õiguste konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO 20. novembri 1989. aasta lapse õiguste konventsiooni,

| — | võttes arvesse ÜRO Lapse Õiguste Komitee üldkommentaare (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Lapse Õiguste Komitee üldkommentaare (1),

| — | võttes arvesse ÜRO suuniseid laste asendushoolduse kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO suuniseid laste asendushoolduse kohta (2),

| — | võttes arvesse ÜRO 2019. aasta juuli ülemaailmset uuringut vabadusest ilma jäetud laste kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO 2019. aasta juuli ülemaailmset uuringut vabadusest ilma jäetud laste kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO 15. aprilli 2020. aasta poliitikaülevaadet „The Impact of COVID-19 on children“ (COVID-19 mõju lastele) ja sellele antud positiivset vastust, mille algatasid EL ja Ladina-Ameerika ja Kariibi mere riikide rühm ning millele on alla kirjutanud 173 riiki, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO 15. aprilli 2020. aasta poliitikaülevaadet „The Impact of COVID-19 on children“ (COVID-19 mõju lastele) ja sellele antud positiivset vastust, mille algatasid EL ja Ladina-Ameerika ja Kariibi mere riikide rühm ning millele on alla kirjutanud 173 riiki,

| — | võttes arvesse Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) 19. oktoobri 2020. aasta poliitilist seisukohta „What is the impact of the COVID-19 pandemic on immigrants and their children?“ (Kuidas mõjutab COVID-19 pandeemia sisserändajaid ja nende lapsi?), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) 19. oktoobri 2020. aasta poliitilist seisukohta „What is the impact of the COVID-19 pandemic on immigrants and their children?“ (Kuidas mõjutab COVID-19 pandeemia sisserändajaid ja nende lapsi?),

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu Ministrite Komitee 1. veebruaril 2012. aastal vastu võetud deklaratsiooni romade diskrimineerimise ja romade vastase rassistliku vägivalla suurenemise kohta Euroopas, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu Ministrite Komitee 1. veebruaril 2012. aastal vastu võetud deklaratsiooni romade diskrimineerimise ja romade vastase rassistliku vägivalla suurenemise kohta Euroopas,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikli 3 lõikeid 3 ja 5, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikli 3 lõikeid 3 ja 5,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat (edaspidi „harta“), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat (edaspidi „harta“),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. detsembri 2011. aasta direktiivi 2011/93/EL, mis käsitleb laste seksuaalse kuritarvitamise ja ärakasutamise ning lasteporno vastast võitlust (3) (edaspidi „Laste seksuaalse väärkohtlemise direktiiv“), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. detsembri 2011. aasta direktiivi 2011/93/EL, mis käsitleb laste seksuaalse kuritarvitamise ja ärakasutamise ning lasteporno vastast võitlust (3) (edaspidi „Laste seksuaalse väärkohtlemise direktiiv“),

| — | võttes arvesse ELi direktiive menetlusõiguste kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi direktiive menetlusõiguste kohta (4),

| — | võttes arvesse komisjoni 20. veebruari 2013. aasta soovitust „Investeerides lastesse aitame neil välja rabeleda ebasoodsate olude ringist“ (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 20. veebruari 2013. aasta soovitust „Investeerides lastesse aitame neil välja rabeleda ebasoodsate olude ringist“ (5),

| — | võttes arvesse rahvusvahelist lapstööjõu kasutamise kaotamise aastat 2021 ja komisjoni nulltolerantsi lapstööjõu kasutamise suhtes, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelist lapstööjõu kasutamise kaotamise aastat 2021 ja komisjoni nulltolerantsi lapstööjõu kasutamise suhtes,

| — | võttes arvesse komisjoni 12. aprilli 2017. aasta teatist lapsrändajate kaitse kohta (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 12. aprilli 2017. aasta teatist lapsrändajate kaitse kohta (6),

| — | võttes arvesse nõukogu 8. juuni 2017. aasta järeldusi lapsrändajate kaitse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 8. juuni 2017. aasta järeldusi lapsrändajate kaitse kohta,

| — | võttes arvesse komisjoni teatisi, mis on vastu võetud eesmärgiga luua võrdõiguslikkuse liit kooskõlas poliitiliste suunistega Euroopa Komisjoni järgmisele koosseisule (2019–2024) (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatisi, mis on vastu võetud eesmärgiga luua võrdõiguslikkuse liit kooskõlas poliitiliste suunistega Euroopa Komisjoni järgmisele koosseisule (2019–2024) (7),

| — | võttes arvesse komisjoni 24. juuni 2020. aasta teatist „Ohvrite õigusi käsitlev ELi strateegia (2020–2025)“ (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 24. juuni 2020. aasta teatist „Ohvrite õigusi käsitlev ELi strateegia (2020–2025)“ (8),

| — | võttes arvesse oma 26. novembri 2019. aasta resolutsiooni laste õiguste kohta seoses ÜRO lapse õiguste konventsiooni 30. aastapäevaga (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 26. novembri 2019. aasta resolutsiooni laste õiguste kohta seoses ÜRO lapse õiguste konventsiooni 30. aastapäevaga (9),

| — | võttes arvesse oma 3. mai 2018. aasta resolutsiooni lapsrändajate kaitse kohta (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 3. mai 2018. aasta resolutsiooni lapsrändajate kaitse kohta (10),

| — | võttes arvesse oma 12. veebruari 2019. aasta resolutsiooni vajaduse kohta koostada tugevdatud 2020. aasta järgne ELi strateegiline raamistik romade kaasamist käsitlevate riiklike strateegiate jaoks ja romavastasusega võitlemise tõhustamise kohta (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 12. veebruari 2019. aasta resolutsiooni vajaduse kohta koostada tugevdatud 2020. aasta järgne ELi strateegiline raamistik romade kaasamist käsitlevate riiklike strateegiate jaoks ja romavastasusega võitlemise tõhustamise kohta (11),

| — | võttes arvesse oma 17. septembri 2020. aasta resolutsiooni romasid käsitlevate riiklike integratsioonistrateegiate rakendamise ja roma päritolu inimeste suhtes Euroopas levinud negatiivsete hoiakute vastu võitlemise kohta (12), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 17. septembri 2020. aasta resolutsiooni romasid käsitlevate riiklike integratsioonistrateegiate rakendamise ja roma päritolu inimeste suhtes Euroopas levinud negatiivsete hoiakute vastu võitlemise kohta (12),

| — | võttes arvesse komisjonile esitatud küsimust laste õiguste kohta seoses ELi lapse õiguste strateegiaga (O-000007/2021 – B9-0007/2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjonile esitatud küsimust laste õiguste kohta seoses ELi lapse õiguste strateegiaga (O-000007/2021 – B9-0007/2021),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 136 lõiget 5 ja artikli 132 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 136 lõiget 5 ja artikli 132 lõiget 2,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni resolutsiooni ettepanekut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni resolutsiooni ettepanekut,

| A. | arvestades, et laps on eelkõige laps, olenemata tema etnilisest päritolust, soost, kodakondsusest, sotsiaalsest ja majanduslikust taustast, võimetest, rände- või elukohastaatusest, ta vajab erikaitset ning tal on õigus kõigile ÜRO lapse õiguste konventsioonis sätestatud õigustele; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et laps on eelkõige laps, olenemata tema etnilisest päritolust, soost, kodakondsusest, sotsiaalsest ja majanduslikust taustast, võimetest, rände- või elukohastaatusest, ta vajab erikaitset ning tal on õigus kõigile ÜRO lapse õiguste konventsioonis sätestatud õigustele;

| B. | arvestades, et kõigis lapsi puudutavates meetmetes ja otsustes tuleb esikohale seada lapse huvid ning tema füüsiline ja vaimne heaolu; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et kõigis lapsi puudutavates meetmetes ja otsustes tuleb esikohale seada lapse huvid ning tema füüsiline ja vaimne heaolu;

| C. | arvestades, et lastel on õigus kaasavale ja taskukohasele alusharidusele, kvaliteetsele lapsehoiule ja vaba aja veetmisele; arvestades, et lastel, eriti ebasoodsatest oludest pärit lastel, on õigus kaitsele vaesuse eest ja erimeetmetele, et suurendada võrdseid võimalusi ning võidelda diskrimineerimise ja segregatsiooni vastu hariduses; arvestades, et investeeringud väikelaste arengusse toovad suurt majanduslikku ja ühiskondlikku kasu; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et lastel on õigus kaasavale ja taskukohasele alusharidusele, kvaliteetsele lapsehoiule ja vaba aja veetmisele; arvestades, et lastel, eriti ebasoodsatest oludest pärit lastel, on õigus kaitsele vaesuse eest ja erimeetmetele, et suurendada võrdseid võimalusi ning võidelda diskrimineerimise ja segregatsiooni vastu hariduses; arvestades, et investeeringud väikelaste arengusse toovad suurt majanduslikku ja ühiskondlikku kasu;

| D. | arvestades, et enne COVID-19 puhkemist elasid lapsed täiskasvanuist kaks korda suurema tõenäosusega äärmises vaesuses (13); arvestades, et pandeemia tagajärjel võib hinnangute kohaselt allpool riiklikku vaesuspiiri elavate laste arv suureneda 117 miljoni võrra ning et veel ligikaudu 150 miljonit last elab mitmemõõtmelises vaesuses (14); arvestades, et praegune pandeemia on ebavõrdsust veelgi süvendanud ja suurendanud laste äärmisesse vaesusesse sattumise ohtu võrreldes COVID-19-eelse perioodiga, mil Euroopas oli vaesuse ohus juba iga neljas laps; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et enne COVID-19 puhkemist elasid lapsed täiskasvanuist kaks korda suurema tõenäosusega äärmises vaesuses (13); arvestades, et pandeemia tagajärjel võib hinnangute kohaselt allpool riiklikku vaesuspiiri elavate laste arv suureneda 117 miljoni võrra ning et veel ligikaudu 150 miljonit last elab mitmemõõtmelises vaesuses (14); arvestades, et praegune pandeemia on ebavõrdsust veelgi süvendanud ja suurendanud laste äärmisesse vaesusesse sattumise ohtu võrreldes COVID-19-eelse perioodiga, mil Euroopas oli vaesuse ohus juba iga neljas laps;

| E. | arvestades, et praeguse pandeemia tõttu toimunud koolide sulgemine on mõjutanud kuni 1,6 miljardit last kogu maailmas ning hinnanguliselt võib selle tagajärjel koolist välja langeda vähemalt 24 miljonit õpilast (15); arvestades, et 370 miljonit last kogu maailmas, kellest paljud sõltuvad oma igapäevase toidu peamise osana koolitoidust, on alates COVID-19 piirangute tõttu toimunud koolide sulgemisest ilma jäänud keskmiselt 40 % koolis pakutavast toidust (16); arvestades, et koolide sulgemine ja meetmed, mis piiravad juurdepääsu haridusele, nii koolides kui ka seoses distantsõppega, mõjutavad eriti sotsiaal-majanduslikult ebasoodsa taustaga lapsi, eelkõige tüdrukuid ja puuetega lapsi; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et praeguse pandeemia tõttu toimunud koolide sulgemine on mõjutanud kuni 1,6 miljardit last kogu maailmas ning hinnanguliselt võib selle tagajärjel koolist välja langeda vähemalt 24 miljonit õpilast (15); arvestades, et 370 miljonit last kogu maailmas, kellest paljud sõltuvad oma igapäevase toidu peamise osana koolitoidust, on alates COVID-19 piirangute tõttu toimunud koolide sulgemisest ilma jäänud keskmiselt 40 % koolis pakutavast toidust (16); arvestades, et koolide sulgemine ja meetmed, mis piiravad juurdepääsu haridusele, nii koolides kui ka seoses distantsõppega, mõjutavad eriti sotsiaal-majanduslikult ebasoodsa taustaga lapsi, eelkõige tüdrukuid ja puuetega lapsi;

| F. | arvestades, et COVID-19 on tõsiselt mõjutanud õigust haridusele; arvestades, et kuigi hariduspoliitika kuulub liikmesriikide pädevusse, on COVID-19 pandeemia ja sellest tingitud ebavõrdsus hariduses ühine probleem, mis nõuab liidu ühist lähenemisviisi, poliitikameetmeid ja vahendeid; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et COVID-19 on tõsiselt mõjutanud õigust haridusele; arvestades, et kuigi hariduspoliitika kuulub liikmesriikide pädevusse, on COVID-19 pandeemia ja sellest tingitud ebavõrdsus hariduses ühine probleem, mis nõuab liidu ühist lähenemisviisi, poliitikameetmeid ja vahendeid;

| G. | arvestades, et Eurostati uuringust (17) selgub, et 2018. aastal sai 88,3 % ELi lastest vanuses kolmest aastast kuni kohustusliku koolieani ametlikku lastehoiuteenust, mis näitab suurenenud vajadust luua lastele rohkem päevahoiuvõimalusi, mis on oluline vahend laste kognitiivseks ja sotsiaalseks arenguks juba varasest east alates; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Eurostati uuringust (17) selgub, et 2018. aastal sai 88,3 % ELi lastest vanuses kolmest aastast kuni kohustusliku koolieani ametlikku lastehoiuteenust, mis näitab suurenenud vajadust luua lastele rohkem päevahoiuvõimalusi, mis on oluline vahend laste kognitiivseks ja sotsiaalseks arenguks juba varasest east alates;

| H. | arvestades, et koduõpe ei ole internetile juurdepääsu puudumise tõttu enam kui kahele kolmandikule lastest kogu maailmas ikka veel võimalik; arvestades, et koduõpe on toonud esile haridus- ja digilõhe paljudes ELi liikmesriikides ja kogu maailmas, mis mõjutab laste elu väljavaateid ning nende füüsilist ja vaimset tervist, ning arvestades, et digilõhe mõjutab eriti kaitsetus olukorras olevaid ja rassilisse konteksti surutud rühmadesse kuuluvaid tütarlapsi ja noori; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et koduõpe ei ole internetile juurdepääsu puudumise tõttu enam kui kahele kolmandikule lastest kogu maailmas ikka veel võimalik; arvestades, et koduõpe on toonud esile haridus- ja digilõhe paljudes ELi liikmesriikides ja kogu maailmas, mis mõjutab laste elu väljavaateid ning nende füüsilist ja vaimset tervist, ning arvestades, et digilõhe mõjutab eriti kaitsetus olukorras olevaid ja rassilisse konteksti surutud rühmadesse kuuluvaid tütarlapsi ja noori;

| I. | arvestades, et kogu maailmas ei õpi ega tööta iga neljas 15–19-aastane tüdruk, kusjuures poiste puhul ei tee seda iga kümnes; arvestades, et soolise võrdõiguslikkuse ja tütarlaste mõjuvõimu suurendamise edendamine on kestliku arengu eesmärkide saavutamisel keskse tähtsusega (18); |
| --- | --- |

I.

arvestades, et kogu maailmas ei õpi ega tööta iga neljas 15–19-aastane tüdruk, kusjuures poiste puhul ei tee seda iga kümnes; arvestades, et soolise võrdõiguslikkuse ja tütarlaste mõjuvõimu suurendamise edendamine on kestliku arengu eesmärkide saavutamisel keskse tähtsusega (18);

| J. | arvestades, et lapsed paistavad olevat pääsenud praeguse ülemaailmse pandeemia kõige rängematest tervisega seotud tagajärgedest; arvestades, et COVID-19 kriis tekitab siiski lastele tohutut kahju, kujutades endast kasvavat ja otsest ohtu nende heaolule ja arengule, sealhulgas nende vaimsele tervisele; arvestades, et see mõjutab eriti ebasoodsa taustaga lapsi, saatjata alaealisi ja vähemuste hulka kuuluvaid lapsi, näiteks roma lapsi; arvestades, et praeguste hinnangute kohaselt võib põhitegevuste, nagu korraliste tervishoiuteenuste katkemise tõttu surra kuue kuu jooksul veel 1,2 miljonit last ja 56 700 ema; arvestades, et ebapiisav juurdepääs tervishoiuteenustele võib mõjutada kõiki eluvaldkondi (19); |
| --- | --- |

J.

arvestades, et lapsed paistavad olevat pääsenud praeguse ülemaailmse pandeemia kõige rängematest tervisega seotud tagajärgedest; arvestades, et COVID-19 kriis tekitab siiski lastele tohutut kahju, kujutades endast kasvavat ja otsest ohtu nende heaolule ja arengule, sealhulgas nende vaimsele tervisele; arvestades, et see mõjutab eriti ebasoodsa taustaga lapsi, saatjata alaealisi ja vähemuste hulka kuuluvaid lapsi, näiteks roma lapsi; arvestades, et praeguste hinnangute kohaselt võib põhitegevuste, nagu korraliste tervishoiuteenuste katkemise tõttu surra kuue kuu jooksul veel 1,2 miljonit last ja 56 700 ema; arvestades, et ebapiisav juurdepääs tervishoiuteenustele võib mõjutada kõiki eluvaldkondi (19);

| K. | arvestades, et enesetapumäär on paljudes ELi liikmesriikides tõusnud; arvestades, et kogu ELis hiljuti läbi viidud noori käsitlevas uuringus vastas peaaegu iga viies küsitletu, et tal on vaimse tervise probleemid või sümptomid, nagu depressioon või ärevus (20); arvestades, et ÜRO on hoiatanud ülemaailmse vaimse tervise kriisi eest ning et tegevusetusel võib olla ühiskonnale laastav pikaajaline sotsiaalne ja majanduslik kulu, kusjuures kõige suuremas ohus on lapsed ja noorukid (21); |
| --- | --- |

K.

arvestades, et enesetapumäär on paljudes ELi liikmesriikides tõusnud; arvestades, et kogu ELis hiljuti läbi viidud noori käsitlevas uuringus vastas peaaegu iga viies küsitletu, et tal on vaimse tervise probleemid või sümptomid, nagu depressioon või ärevus (20); arvestades, et ÜRO on hoiatanud ülemaailmse vaimse tervise kriisi eest ning et tegevusetusel võib olla ühiskonnale laastav pikaajaline sotsiaalne ja majanduslik kulu, kusjuures kõige suuremas ohus on lapsed ja noorukid (21);

| L. | arvestades, et lüngad riiklikes lastekaitsesüsteemides ja riikidevaheliste koostöömehhanismide puudumine liikmesriikide vahel võivad veelgi suurendada sotsiaalset tõrjutust ning laste, eelkõige lapsrändajate ärakasutamist; arvestades, et on teatatud mõnedest diskrimineerimise juhtumitest, mis on tingitud ametiasutuste poolt lapsi hõlmavate piiriüleste perevaidluste puhuks kehtestatud korrast ja tavadest (22); arvestades, et vihjeliinide teatel on ka suurenenud lapseröövi juhtumitega seotud kõnede arv, eriti viimastel kuudel, mis on tingitud juba tekkinud rahvusvaheliste perekonfliktide süvenemisest; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et lüngad riiklikes lastekaitsesüsteemides ja riikidevaheliste koostöömehhanismide puudumine liikmesriikide vahel võivad veelgi suurendada sotsiaalset tõrjutust ning laste, eelkõige lapsrändajate ärakasutamist; arvestades, et on teatatud mõnedest diskrimineerimise juhtumitest, mis on tingitud ametiasutuste poolt lapsi hõlmavate piiriüleste perevaidluste puhuks kehtestatud korrast ja tavadest (22); arvestades, et vihjeliinide teatel on ka suurenenud lapseröövi juhtumitega seotud kõnede arv, eriti viimastel kuudel, mis on tingitud juba tekkinud rahvusvaheliste perekonfliktide süvenemisest;

| M. | arvestades, et inimkaubanduse vastases võitluses tehtud edusamme käsitleva viimase komisjoni aruande (23) kohaselt moodustasid lapsed peaaegu veerandi kõigist registreeritud ohvritest kõigis liikmesriikides; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et inimkaubanduse vastases võitluses tehtud edusamme käsitleva viimase komisjoni aruande (23) kohaselt moodustasid lapsed peaaegu veerandi kõigist registreeritud ohvritest kõigis liikmesriikides;

| N. | arvestades, et kogu maailmas töötab ligikaudu 152 miljonit last ja et ligikaudu 73 miljoni sellise lapse suhtes kasutatakse üht kõige rängematest lapsele sobimatu töö vormidest, orjust, sunnitööd, ohtlikku tööd või seksuaalset ärakasutamist (24); arvestades, et komisjon on kuulutanud nulltolerantsi lapstööjõu kasutamise suhtes poliitiliseks prioriteediks, mida tuleb järgida; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et kogu maailmas töötab ligikaudu 152 miljonit last ja et ligikaudu 73 miljoni sellise lapse suhtes kasutatakse üht kõige rängematest lapsele sobimatu töö vormidest, orjust, sunnitööd, ohtlikku tööd või seksuaalset ärakasutamist (24); arvestades, et komisjon on kuulutanud nulltolerantsi lapstööjõu kasutamise suhtes poliitiliseks prioriteediks, mida tuleb järgida;

| O. | arvestades, et iga kolmas tütarlaps kogeb naiste suguelundite moonutamist ja iga viies tütarlaps abiellub, kui ta on veel laps; arvestades, et naiste suguelundite moonutamine on rahvusvaheliselt tunnistatud inimõiguste rikkumiseks; arvestades, et lapsega sõlmitud abielu on mõnes liikmesriigis endiselt probleemiks ning sellel on hävitav mõju tütarlaste ja naiste õigustele ja tervisele ning see kujutab endast tõsist rasedusaegsete tüsistuste ohtu ning seab tütarlapsi seksuaalse kuritarvitamise, koduvägivalla ja isegi aumõrva ohvriks; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et iga kolmas tütarlaps kogeb naiste suguelundite moonutamist ja iga viies tütarlaps abiellub, kui ta on veel laps; arvestades, et naiste suguelundite moonutamine on rahvusvaheliselt tunnistatud inimõiguste rikkumiseks; arvestades, et lapsega sõlmitud abielu on mõnes liikmesriigis endiselt probleemiks ning sellel on hävitav mõju tütarlaste ja naiste õigustele ja tervisele ning see kujutab endast tõsist rasedusaegsete tüsistuste ohtu ning seab tütarlapsi seksuaalse kuritarvitamise, koduvägivalla ja isegi aumõrva ohvriks;

| P. | arvestades, et pandeemia ja liikumispiirangute tõttu on suurenenud kodu- ja sooline vägivald ning et Europoli viimase aruande (25) kohaselt on ELis suurenenud laste seksuaalne kuritarvitamine ja ärakasutamine internetis nii pinna- kui pimeveebis; arvestades, et 70–85 % väärkoheldud lastest tunneb nende tegude sooritajat ja neist valdav enamik on selliste inimeste ohvrid, keda nad usaldavad (26); arvestades, et ka muud ohud, mis on seotud internetis veedetud aja pikenemisega, näiteks küberkiusamine, on piirangute tõttu suurenenud; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et pandeemia ja liikumispiirangute tõttu on suurenenud kodu- ja sooline vägivald ning et Europoli viimase aruande (25) kohaselt on ELis suurenenud laste seksuaalne kuritarvitamine ja ärakasutamine internetis nii pinna- kui pimeveebis; arvestades, et 70–85 % väärkoheldud lastest tunneb nende tegude sooritajat ja neist valdav enamik on selliste inimeste ohvrid, keda nad usaldavad (26); arvestades, et ka muud ohud, mis on seotud internetis veedetud aja pikenemisega, näiteks küberkiusamine, on piirangute tõttu suurenenud;

| Q. | arvestades, et puuetega lapsed on vähekaitstud ning võivad kogeda sotsiaalset tõrjutust, marginaliseerimist, diskrimineerimist ja piiratud juurdepääsu teenustele; arvestades, et nad jäetakse suurema tõenäosusega tähelepanuta, neid kasutatakse ära või kuritarvitatakse seksuaalselt; arvestades, et puuetega lapsed vajavad rohkem tervishoiuteenuseid ja nad sõltuvad suuremal määral kogukonnapõhistest teenustest (27); |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et puuetega lapsed on vähekaitstud ning võivad kogeda sotsiaalset tõrjutust, marginaliseerimist, diskrimineerimist ja piiratud juurdepääsu teenustele; arvestades, et nad jäetakse suurema tõenäosusega tähelepanuta, neid kasutatakse ära või kuritarvitatakse seksuaalselt; arvestades, et puuetega lapsed vajavad rohkem tervishoiuteenuseid ja nad sõltuvad suuremal määral kogukonnapõhistest teenustest (27);

| R. | arvestades, et 2019. aastal oli 30,3 % varjupaigataotlejatest lapsed, mis ELi puhul tähendas 207 215 last; arvestades, et 7,1 % neist lastest olid saatjata alaealised (28); arvestades, et paljud lapsed puutuvad ELi välispiiridel või väljaspool ELi kokku vastuvõetamatu humanitaarolukorraga; arvestades, et saatjata lapsed kujutavad endast väga kaitsetut rühma ja neid ähvardavad mitmesugused ohud, sealhulgas sattumine kuritegelike võrgustike, vägivalla, väärkohtlemise ja ärakasutamise ohvriks ELi suunduvatel ja ELi sisestel rändeteedel (29); arvestades, et lapsrändajatel puudub sageli juurdepääs integratsiooni- ja kaasamismeetmetele, kaitsele ja sotsiaalkindlustusele; arvestades, et varjupaika taotlevad saatjata lapsed seisavad 18-aastaseks saades silmitsi eriliste probleemidega, kuna nad peavad sageli lahkuma lastele mõeldud majutuskohtadest; arvestades, et rahvusvahelist kaitset taotlevad lapsed võivad kannatada lõpliku otsuse tegemisel tekkivate viivituste tõttu; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et 2019. aastal oli 30,3 % varjupaigataotlejatest lapsed, mis ELi puhul tähendas 207 215 last; arvestades, et 7,1 % neist lastest olid saatjata alaealised (28); arvestades, et paljud lapsed puutuvad ELi välispiiridel või väljaspool ELi kokku vastuvõetamatu humanitaarolukorraga; arvestades, et saatjata lapsed kujutavad endast väga kaitsetut rühma ja neid ähvardavad mitmesugused ohud, sealhulgas sattumine kuritegelike võrgustike, vägivalla, väärkohtlemise ja ärakasutamise ohvriks ELi suunduvatel ja ELi sisestel rändeteedel (29); arvestades, et lapsrändajatel puudub sageli juurdepääs integratsiooni- ja kaasamismeetmetele, kaitsele ja sotsiaalkindlustusele; arvestades, et varjupaika taotlevad saatjata lapsed seisavad 18-aastaseks saades silmitsi eriliste probleemidega, kuna nad peavad sageli lahkuma lastele mõeldud majutuskohtadest; arvestades, et rahvusvahelist kaitset taotlevad lapsed võivad kannatada lõpliku otsuse tegemisel tekkivate viivituste tõttu;

| S. | arvestades, et Euroopa ühises varjupaigasüsteemis kindlaks määratud lapsi puudutavate eriliste kaitsemeetmete ja menetlustagatiste rakendamisel esineb märkimisväärseid lünki ja puudusi, mis on liikmesriigiti erinevad, näiteks seoses laste võimalusega jääda koos oma pereliikmete ja/või eestkostjatega vabadusse, ning eelkõige seoses perekonna taasühinemisega kooskõlas nõukogu direktiiviga 2003/86/EÜ (30), vastuvõtutingimustega, seaduslike esindajate ja eestkostjate määramisega ning juurdepääsuga lapsesõbralikule teabele, tervishoiu- ja sotsiaalteenustele ning haridusele; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et Euroopa ühises varjupaigasüsteemis kindlaks määratud lapsi puudutavate eriliste kaitsemeetmete ja menetlustagatiste rakendamisel esineb märkimisväärseid lünki ja puudusi, mis on liikmesriigiti erinevad, näiteks seoses laste võimalusega jääda koos oma pereliikmete ja/või eestkostjatega vabadusse, ning eelkõige seoses perekonna taasühinemisega kooskõlas nõukogu direktiiviga 2003/86/EÜ (30), vastuvõtutingimustega, seaduslike esindajate ja eestkostjate määramisega ning juurdepääsuga lapsesõbralikule teabele, tervishoiu- ja sotsiaalteenustele ning haridusele;

| T. | arvestades, et endiselt sünnib kodakondsuseta lapsi, sealhulgas ELis, kellel ei ole jätkuvalt võimalust kasutada oma põhiõigusi; arvestades, et hinnanguliselt 200 miljonil lapsel kogu maailmas ei ole sünnitunnistust, mis suurendab kodakondsusetuse ohtu ning seab nad õiguste ja teenuste kasutamisel väga ebasoodsasse olukorda; arvestades, et lapse õigus saada kodakondsus ja olla registreeritud kohe pärast sündi on sätestatud ÜRO lapse õiguste konventsiooni artiklis 7; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et endiselt sünnib kodakondsuseta lapsi, sealhulgas ELis, kellel ei ole jätkuvalt võimalust kasutada oma põhiõigusi; arvestades, et hinnanguliselt 200 miljonil lapsel kogu maailmas ei ole sünnitunnistust, mis suurendab kodakondsusetuse ohtu ning seab nad õiguste ja teenuste kasutamisel väga ebasoodsasse olukorda; arvestades, et lapse õigus saada kodakondsus ja olla registreeritud kohe pärast sündi on sätestatud ÜRO lapse õiguste konventsiooni artiklis 7;

| U. | arvestades, et lapsed on kliimamuutuste mõju suhtes eriti kaitsetud ning et see mõjutab nende eeldatavat eluiga, tervist, õigust haridusele ja õigust kaitsele ning põhjustab ümberasumist loodusõnnetustele vastuvõtlikest piirkondadest; arvestades, et laste surmades on keskkonnaohud surma põhjuseks ühe lapse puhul neljast (31); |
| --- | --- |

U.

arvestades, et lapsed on kliimamuutuste mõju suhtes eriti kaitsetud ning et see mõjutab nende eeldatavat eluiga, tervist, õigust haridusele ja õigust kaitsele ning põhjustab ümberasumist loodusõnnetustele vastuvõtlikest piirkondadest; arvestades, et laste surmades on keskkonnaohud surma põhjuseks ühe lapse puhul neljast (31);

| V. | arvestades, et laste osalemine ELi sise- ja välispoliitika kujundamises on endiselt väike; arvestades, et tuleks rakendada süsteemseid viise, kuidas integreerida laste õigustel põhinev osalemine ELi ning riikliku ja kohaliku tasandi poliitikakujundusse; arvestades, et lastel on õigus osaleda demokraatlikus elus ja otsustes, mis neid otseselt või kaudselt mõjutavad; arvestades, et kõige marginaliseeritumatel ja tõrjutumatel rühmadel on poliitikakujundamises ja otsustusprotsessides osalemiseks veelgi vähem võimalusi; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et laste osalemine ELi sise- ja välispoliitika kujundamises on endiselt väike; arvestades, et tuleks rakendada süsteemseid viise, kuidas integreerida laste õigustel põhinev osalemine ELi ning riikliku ja kohaliku tasandi poliitikakujundusse; arvestades, et lastel on õigus osaleda demokraatlikus elus ja otsustes, mis neid otseselt või kaudselt mõjutavad; arvestades, et kõige marginaliseeritumatel ja tõrjutumatel rühmadel on poliitikakujundamises ja otsustusprotsessides osalemiseks veelgi vähem võimalusi;

| W. | arvestades, et Euroopa Liidus peetakse kinni ikka veel märkimisväärsel arvul lapsi; arvestades, et ÜRO Lapse Õiguste Komitee on selgitanud, et lapsi ei tohiks kunagi sisserändega seotult kinni pidada, ning kinnipidamist ei tohi kunagi õigustada lapse huvidega, nagu on kirjas 19. septembri 2016. aasta pagulasi ja rändajaid käsitlevas New Yorgi deklaratsioonis; arvestades, et liikmesriigid peavad pakkuma kinnipidamisele sobivaid, inimlikke ja vabadusekaotuseta alternatiive, tagades ühtlasi, et COVID-19 vastased meetmed ei vii kunagi laste kinnipidamiseni; arvestades, et liikmesriigid peaksid süstemaatiliselt koguma eristatud andmeid, mis kajastavad laste kinnipidamist rände kontekstis, samas kui komisjon peaks edendama selliste andmete võrreldavust Eurostati kaudu; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et Euroopa Liidus peetakse kinni ikka veel märkimisväärsel arvul lapsi; arvestades, et ÜRO Lapse Õiguste Komitee on selgitanud, et lapsi ei tohiks kunagi sisserändega seotult kinni pidada, ning kinnipidamist ei tohi kunagi õigustada lapse huvidega, nagu on kirjas 19. septembri 2016. aasta pagulasi ja rändajaid käsitlevas New Yorgi deklaratsioonis; arvestades, et liikmesriigid peavad pakkuma kinnipidamisele sobivaid, inimlikke ja vabadusekaotuseta alternatiive, tagades ühtlasi, et COVID-19 vastased meetmed ei vii kunagi laste kinnipidamiseni; arvestades, et liikmesriigid peaksid süstemaatiliselt koguma eristatud andmeid, mis kajastavad laste kinnipidamist rände kontekstis, samas kui komisjon peaks edendama selliste andmete võrreldavust Eurostati kaudu;

| X. | arvestades, et pandeemia on eriti mõjutanud lapsi, kes on paigutatud suletud asutustesse; arvestades, et kinnipidamismeetmed suurendavad psühhiaatria- ja sotsiaalhoolekandeasutustes, lastekodudes, pagulaslaagrites, kinnipidamiskeskustes ja muudes suletud asutustes elavate laste kaitsetust; arvestades, et nendesse ruumidesse suletud laste vastased vägivallajuhtumid jäävad tõenäoliselt avastamata ning laste ja perede hoolekandeteenused on ülekoormatud ja häiritud; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et pandeemia on eriti mõjutanud lapsi, kes on paigutatud suletud asutustesse; arvestades, et kinnipidamismeetmed suurendavad psühhiaatria- ja sotsiaalhoolekandeasutustes, lastekodudes, pagulaslaagrites, kinnipidamiskeskustes ja muudes suletud asutustes elavate laste kaitsetust; arvestades, et nendesse ruumidesse suletud laste vastased vägivallajuhtumid jäävad tõenäoliselt avastamata ning laste ja perede hoolekandeteenused on ülekoormatud ja häiritud;

| Y. | arvestades, et isikuandmete kaitse üldmääruses (32) sätestatakse, et laste isikuandmed väärivad erilist kaitset ning lastele tuleb anda teavet nende isikuandmete kohta lapsesõbralikul viisil; arvestades, et laste juurdepääs sotsiaalmeedia platvormidele peab käima käsikäes nende parema arusaamisega digitehnoloogiast; arvestades, et vähekaitstud rühmade, eelkõige laste kaitsmiseks on sotsiaalmeedia väärkasutamise tõkestamisel kõige olulisem digihariduse, -kirjaoskuse ja -oskuste edendamine, eriti alaealiste kasutajate puhul, kes kasutavad platvorme, kus vanuse tõendamist ei nõuta; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et isikuandmete kaitse üldmääruses (32) sätestatakse, et laste isikuandmed väärivad erilist kaitset ning lastele tuleb anda teavet nende isikuandmete kohta lapsesõbralikul viisil; arvestades, et laste juurdepääs sotsiaalmeedia platvormidele peab käima käsikäes nende parema arusaamisega digitehnoloogiast; arvestades, et vähekaitstud rühmade, eelkõige laste kaitsmiseks on sotsiaalmeedia väärkasutamise tõkestamisel kõige olulisem digihariduse, -kirjaoskuse ja -oskuste edendamine, eriti alaealiste kasutajate puhul, kes kasutavad platvorme, kus vanuse tõendamist ei nõuta;

| 1. | peab tervitatavaks komisjoni algatust koostada kümme aastat pärast ELi 2011. aasta lapse õiguste tegevuskava uus põhjalik lapse õiguste strateegia; nõuab laste ees seisvate probleemide lahendamiseks piisavaid seadusandlikke ja muid kui seadusandlikke ettepanekuid ning siduvaid ja mittesiduvaid ELi vahendeid; |
| --- | --- |

1.

| 2. | rõhutab, et laps on eelkõige laps, olenemata tema etnilisest päritolust, soost, kodakondsusest ning sotsiaalsest ja majanduslikust taustast, võimetest, rände- või elukohastaatusest, ning et kõik lastega seotud ELi poliitikavaldkonnad, menetlused ja -meetmed peavad lähtuma lapse huvidest; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kordab oma üleskutset komisjonile lisada ELi lapse õiguste strateegiasse kõik sätted, mis on esitatud Euroopa Parlamendi 26. novembri 2019. aasta resolutsioonis laste õiguste kohta seoses ÜRO lapse õiguste konventsiooni 30. aastapäevaga; |
| --- | --- |

3.

| 4. | rõhutab, et ELi strateegias tuleb järgida soolist tasakaalu, integreerides soolise perspektiivi kõikidesse programmisektoritesse, keskendudes tütarlaste heaolule ja mõjuvõimu suurendamisele, käsitledes nende erivajadusi ja tunnustades nende õigusi; |
| --- | --- |

4.

| 5. | rõhutab, et strateegias tuleks kutsuda liikmesriike üles, et nad eraldaksid ÜRO lapse õiguste konventsiooni tulemuslikuks rakendamiseks kõik vajalikud vahendid; palub liikmesriikidel ka tegeleda struktuurse ebavõrdsusega ja seada prioriteediks avaliku sektori investeeringud haridusse, tervishoidu, eluasemesse, peretoetustesse ja lastehoidu ning investeerida kvaliteetsetesse universaalteenustesse, mis jõuavad kõigi lasteni; kutsub liikmesriike üles tugevdama sotsiaalteenistuste töötajate suutlikkust, et toetada lapsi ja perekondi, kellel on erilised probleemid, ning lastekaitseteenuste eesliinil tegutsevaid ettevõtjaid; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kutsub liikmesriike üles tagama iga lapse õigust haridusele ning kehtestama meetmeid, mis aitavad võidelda koolist väljalangemise vastu ja seda ennetada ning tagada sooliselt võrdse juurdepääsu kvaliteetsele ja kaasavale haridusele alates varasest lapsepõlvest kuni noorukieani, sealhulgas roma lastele ja puuetega lastele, kodakondsuseta lastele ja lapsrändajatele ning humanitaarhädaolukorras elavatele lastele; |
| --- | --- |

6.

| 7. | rõhutab, et digiõpe ei tohiks kontaktõpet kunagi püsivalt asendada, eriti kui juurdepääs tehnoloogiale on piiratud, ning seda tuleks kasutada üksnes väga rasketel aegadel, nagu pandeemiad, või viisil, mis täiendab kontaktõpet ehk vahetut õpet; kutsub komisjoni üles põhjalikult hindama, kuidas kriis on mõjutanud õigust haridusele, ning esitama liikmesriikidele selle analüüsi tulemuste põhjal soovitusi; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kutsub liikmesriike üles võtma kasutusele spetsiaalseid ohutu kooli meetmeid, sealhulgas pakkuma COVID-19 pandeemia ajal hügieenitarbeid ja jagama lapsesõbralikul viisil teavet kätepesu ja muude hügieenimeetmete kohta; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kutsub liikmesriike üles tagama õigust kaasavale haridusele ning juurdepääsu põhjalikule ja eakohasele teabele soo ja seksuaalsuse kohta, samuti seksuaal- ja reproduktiivtervishoiu ja suhtealase hariduse kättesaadavust; tuletab meelde, et komisjoni viimase aruande kohaselt on selle valdkonna haridus vajalik, et tagada lastele täielik haridus ja kaitse; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kordab oma nõudmist, et EL tõhustaks meetmeid, et lõpetada igasugune lastevastane vägivald ja laste diskrimineerimine, sealhulgas füüsiline, seksuaalne, majanduslik ja psühholoogiline vägivald, vigastamine, kuritarvitamine, hooletussejätmine, väärkohtlemine või ärakasutamine, mis pannakse toime kas internetis või väljaspool seda, sundabielud, inimkaubandus, lapsrändajate kuritarvitamine ja ärakasutamine, piinamine, aumõrvad, naiste suguelundite moonutamine, intsest, sunniviisiline koolist lahkumine ja laste kasutamine sõduritena; rõhutab, et selleks, et tagada laste kaitsmisel vägivalla ja ärakasutamise eest järjepidevus, tuleb kõigis lapse õigusi käsitlevates seadusandlikes ja muudes kui seadusandlikes algatustes võtta arvesse ELi lapse õiguste strateegiat; kutsub komisjoni üles avaldama selliste ettepanekute ajakava, tagades samas asjakohase ja tõhusa järelevalvemehhanismi abil oma soovituste rakendamise; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles lõpetama õiguslikult ja praktikas laste töö ja kõik muud töövormid, mis võivad kahjustada laste tervist ja ohutust; rõhutab tungivat vajadust selle probleemiga tegeleda, võttes arvesse COVID-19 kriisi mõju kõige kaitsetumatele, kes on ilma jäänud oma sissetulekust ja kaotanud sotsiaalkaitse, mille tagajärjel rohkem lapsi sunnitakse töötama; kutsub seetõttu komisjoni üles lisama laste õigused tulevasse ELi kestliku juhtimise raamistikku, sealhulgas ELi kohustuslikesse hoolsuskohustuse nõuetesse, ning toetama koostööprogrammide kaudu kolmandaid riike lapstööjõu kasutamise likvideerimisel; soovitab kehtestada valdkonnaülese kohustusliku hoolsuskohustuse ja tagada, et kõik ELi poliitikavaldkonnad oleksid lapsesõbralikud ning nendes võetaks inimõiguste järgimise kontrollimiseks eel- ja järelmeetmeid; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kutsub komisjoni ja komisjoni asepresidenti ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat üles suurendama pingutusi relvakonfliktidest mõjutatud laste vastaste raskete rikkumiste ennetamiseks ja lõpetamiseks; on sügavalt mures asjaolu pärast, et laste kaasamine ja värbamine relvastatud rühmitustesse toimub sageli siis, kui lastel ei ole enam ühtegi muud võimalust; rõhutab, kui oluline on edendada lapse õigusi ja relvakonflikte käsitlevat tegevuskava ELi välistegevuses ning terrorismivastases ja julgeolekupoliitikas kooskõlas ELi inimõiguste ja demokraatia tegevuskavaga, integreerides selle poliitilisse dialoogi, ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika (ÜJKP) missioonidesse ja operatsioonidesse, julgeolekusektori reformidesse ja vahendustegevusse; palub komisjonil ja komisjoni asepresidendil ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgel esindajal luua ELi delegatsioonides spetsiaalsed lastekaitse ametniku ametikohad ja -üksused; kutsub liikmesriike üles kaitsma lapsi, kes on kodanikud ja keda võidakse kinni pidada julgeolekuga seotud õigusrikkumiste või relvastatud rühmitustega seotuse eest, ning hõlbustama nende tagasipöördumist päritoluriiki rehabilitatsiooni, taasintegreerimise ja/või süüdistuse esitamise eesmärgil, järgides täielikult rahvusvahelist õigust; |
| --- | --- |

12.

| 13. | rõhutab, et laste kaitsmine seksuaalse ärakasutamise ja kuritarvitamise eest on hädavajalik; taunib asjaolu, et laste seksuaalset kuritarvitamist käsitlev direktiiv on rakendamata veel 23 liikmesriigis; võtab teadmiseks Euroopa Nõukogu rõhuasetuse mitut sidusrühma hõlmavale koostööle, mis on aluseks veebis toimuva laste seksuaalse kuritarvitamise vastasele võitlusele ning hõlmab õiguskaitseasutusi, riigiasutusi, aruandlusmehhanisme ja teenuseosutajaid/tööstust; väljendab heameelt komisjoni kavatsuse üle teha 2021. aasta esimesel poolel ettepanek laste seksuaalse kuritarvitamise vastast võitlust käsitleva pikaajalisema õigusraamistiku kohta; kordab, et toetab laste seksuaalse kuritarvitamise ennetamise ja selle vastu võitlemise Euroopa keskuse loomist, mille võimalust komisjon praegu hindab; väljendab heameelt Europoli ennetustöö üle, eelkõige teadlikkuse tõstmise kampaaniate üle, mille eesmärk on ennetada laste seksuaalset ärakasutamist internetis (33), (34); |
| --- | --- |

13.

| 14. | rõhutab, et COVID-19 pandeemia ajal on lastevastane vägivald ja laste väärkohtlemine murettekitavalt suurenenud, samal ajal kui sotsiaalteenused ja kaitseasutused on muutunud väga kättesaamatuks; rõhutab, kui oluline on töötada ELi tasandil välja ennetav poliitika lastevastase vägivalla vastu võitlemiseks; rõhutab ELi ametite ja organite rolli lapse õigusi käsitleva ELi õigusraamistiku rakendamisel; kutsub komisjoni üles lisama strateegiasse ELi tegevuskava, mis sisaldaks standardeid ja võrdlusaluseid internetipõhiste teenuste osutajatele ja tehnoloogiaettevõtetele, et laste viibimine internetis oleks turvaline, nad oleksid kaitstud ebaseadusliku sisu ohvriks langemise eest ja ka kahjuliku sisu eest; palub ELi liikmesriikidel, kes seda veel teinud ei ole, kriminaliseerida internetis seksuaalsuhte eesmärgil kontakti otsimine ja küberkiusamine; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kutsub komisjoni üles tagama, et ELi strateegia oleks kooskõlas prioriteetide ja seadusandlike ettepanekutega, mis esitati hiljutises ELi strateegias, mis käsitleb tulemuslikumat võitlust laste seksuaalse väärkohtlemise vastu, romasid käsitlevas ELi strateegilises raamistikus võrdsuse, kaasatuse ja osaluse kohta, Euroopa soolise võrdõiguslikkuse strateegias ja ELi LGBTIQ-inimeste võrdõiguslikkuse strateegias 2020–2025; |
| --- | --- |

15.

| 16. | usub, et laste vaesuse kaotamiseks on äärmiselt oluline lisada ELi lapse õiguste strateegiasse spetsiaalsed lastesse investeerimise meetmed, sealhulgas luua piisavate vahenditega Euroopa lastegarantii; palub komisjonil esitada 2021. aasta esimeses kvartalis vastavalt võetud kohustusele ettepanek Euroopa lastegarantii loomise kohta ning kutsub liikmesriike üles kiirendama selle rakendamist ja investeerima laste vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastasesse võitlusesse kõik võimalikud vahendid, sealhulgas sellistest ELi fondidest nagu Euroopa Sotsiaalfond+ (ESF+), ühtekuuluvust ja Euroopa territooriume toetav taasteabi (ReactEU), taaste- ja vastupidavusrahastu, Euroopa Regionaalarengu Fond (ERF), InvestEU, Erasmus+ ning Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifond; rõhutab, et liikmesriigid peaksid kehtestama nii mitmeaastased riiklikud strateegiad laste vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemiseks kui ka lastegarantii riiklikud tegevuskavad; |
| --- | --- |

16.

| 17. | on mures selle pärast, et COVID-19 kriisist taastumise kontekstis suureneb vajadus võidelda laste vaesuse vastu ning et vaesus mõjutab lapsi, kes on kõige ebasoodsamas olukorras olevate rühmade hulgas kõige kaitsetum rühm, üha rohkem; nõuab tungivalt, et ELi strateegiat täiendaks ulatuslik vaesusevastane strateegia, mis hõlmab meetmeid inimväärse ja taskukohase eluaseme tagamiseks ja kodutuse vastu võitlemiseks; tuletab meelde, et igasuguses laste vaesuse kõrvaldamise strateegias tuleb võtta arvesse üksikvanemate ja paljulapseliste perede olukorda, sest ühe vanemaga leibkonnad ja paljulapselised leibkonnad kuuluvad kõige vähem kaitstud rühmade hulka; |
| --- | --- |

17.

| 18. | rõhutab, kui oluline on, et ELi strateegias võetaks meetmeid, et tagada kooskõlas programmiga EU4Health laste ja perede hea juurdepääs tervishoiuteenustele, võttes samal ajal arvesse raskusi, mis lastel on selle õiguse kasutamisel; |
| --- | --- |

18.

| 19. | rõhutab, et ELi strateegiaga on oluline kehtestada meetmed olemasoleva ELi vaimse tervise ja heaolu tegevusraamistiku ajakohastamiseks, mis peaks olema täielikult kaasav, et täita ka kaitsetumas olukorras olevate laste ning tõrjutud ja rassilisse konteksti surutud rühmade vajadused; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles suurendama investeeringuid lastele ja peredele pakutavatesse vaimse tervise ja psühhosotsiaalsetesse teenustesse, eelkõige madala ja keskmise sissetulekuga riikides ning ebakindlates humanitaarkriisi olukordades; kutsub liikmesriike üles looma mehhanisme vaimse tervise probleemide varajaseks avastamiseks; nõuab psühhosotsiaalse ja vaimse tervise toe täielikku integreerimist riiklikesse ja riikidevahelistesse lastekaitsesüsteemidesse ning spetsialistide koolitamist laste erivajaduste teemal; |
| --- | --- |

19.

| 20. | kordab oma üleskutset tagada lapsesõbralik kohtusüsteem koos asjakohaste ja kaasavate menetlustega, milles võetaks arvesse kõigi laste vajadusi; rõhutab, kui oluline on tagada kooskõlas direktiivi (EL) 2016/800 artiklitega 4 ja 16 ning direktiivi 2012/29/EL (35) artiklitega 22 ja 24 lapse õigus olla ära kuulatud, kasutada seadusliku esindaja abi ja olla täielikult lapsesõbralikul viisil teavitatud kohtusüsteemi kõigis menetlusetappides, sealhulgas ka lapsrändajate puhul, pöörates erilist tähelepanu saatjata alaealistele; kutsub liikmesriike üles need direktiivid kiiresti üle võtma ja nende täitmist tagama; kutsub liikmesriike üles tagama, et laste- ja perekonnakohtud toimiksid esmatähtsa teenusena, jätkates erakorraliste kohtuistungite korraldamist ja täites kohtumäärusi selliste laste eest hoolitsemiseks ja kaitsmiseks, keda ähvardab otsene hooletusse jätmise või väärkohtlemise oht; tuletab meelde, et tuleks kehtestada konkreetsed kaitsemeetmed laste jaoks, kes puutuvad kokku mis tahes kohtumenetluse või sellega seotud menetlusega, ning rõhutab vajadust õpetada välja lastele spetsialiseerunud töötajad; |
| --- | --- |

20.

| 21. | märgib kahetsusega, et 27 liikmesriigist 11 ei ole pakkunud lastele veebipõhist suunatud teavet kohtusüsteemi kohta, nt interaktiivset teavitust, millised on nende seaduslikud õigused, ning kutsub kõiki liikmesriike üles tagama, et lastel oleks juurdepääs sellisele teabele lapsesõbralikul viisil, võttes arvesse mis tahes puuet, mis võib juurdepääsu takistada (36); |
| --- | --- |

21.

| 22. | rõhutab lapse huvide olulisust piiriülestes perekonnaõiguslikes kohtuasjades; kutsub liikmesriike üles tagama, et nad täidavad Brüsseli IIa määrusega (37) ette nähtud kohustusi, ning nõuab, et riiklikud ametiasutused tunnustaksid ja täidaksid teises liikmesriigis lastega seotud kohtuasjades tehtud kohtuotsuseid, näiteks hooldusõiguse, suhtlusõiguse ja ülalpidamiskohustusega seotud otsuseid; rõhutab laste hooldusõiguse menetlustes osalevate eri riiklike ja kohalike ametiasutuste vahelise tiheda koostöö ja tõhusa teabevahetuse tähtsust; kutsub liikmesriike üles austama pandeemiaga seotud piiravatele meetmetele vaatamata laste õigust oma vanematega kohtuda, kui see ei ohusta nende turvalisust ja tervist; |
| --- | --- |

22.

| 23. | nõuab, et EL, selle ametid ja liikmesriigid teeksid lõpu laste kodakondsusetusele nii ELis kui ka väljaspool seda, sealhulgas parandaksid eesliini ametnike suutlikkust tuvastada ja registreerida rände ja varjupaigaga seotud kodakondsusetust ja sellele asjakohaselt reageerida, edendaksid ja kindlustaksid üldist juurdepääsu sündide registreerimisele ja tõendamisele, olenemata vanemate staatusest, sealhulgas LGBTQI+ perekondade puhul, võtaksid kasutusele, parandaksid ja rakendaksid õiguslikke tagatisi, et ennetada laste kodakondsusetust, ning võtaksid kasutusele ja parandaksid laste õigustel põhinevaid kodakondsusetuse tuvastamise menetlusi, et täita oma rahvusvahelised kohustused rändajate kodakondsusetuse kontekstis vastavalt lapse huvidele ja tema õigusele saada kodakondsus; |
| --- | --- |

23.

| 24. | rõhutab, et ELi strateegiasse tuleb lisada meetmed lapsrändajate olukorra parandamiseks ja nende huvide kaitsmiseks nii ELis kui ka väljaspool seda ning igas varjupaigamenetluse etapis; palub komisjonil ja liikmesriikidel tagada Euroopa ühises varjupaigasüsteemis lastele mõeldud kaitsemeetmete ja menetlusõiguste rakendamine, pöörates erilist tähelepanu kiiretele perekonna taasühinemise protsessidele kooskõlas nõukogu direktiiviga 2003/86/EÜ, sobivate vastuvõtutingimuste, sotsiaal- ja arstiabi kättesaadavusele, saatjata alaealiste kvalifitseeritud seaduslike esindajate ja eestkostjate õigeaegsele määramisele ning lapsesõbraliku teabe kättesaadavusele; |
| --- | --- |

24.

| 25. | rõhutab rändajatest ja pagulastest laste integratsiooni ja kaasamise tähtsust; kordab, kui oluline on kõrvaldada kõik juurdepääsutakistused põhiteenustele ning integratsiooni- ja kaasamismeetmetele, sealhulgas psühhosotsiaalse ja vaimse tervise toetamisele, ning pakkuda võimalusi laste sotsiaalse kaasatuse suurendamiseks; kutsub komisjoni üles võtma kiireloomulisi meetmeid, et suurendada teadlikkust rändega seotud muutuvate narratiivide tähtsusest ja negatiivsete stereotüüpide vastu võitlemisest; |
| --- | --- |

25.

| 26. | on seisukohal, et strateegias tuleks seada prioriteediks laste õigused seoses vabaduse võtmisega, mis oleksid kooskõlas nende õigustega, mis on välja toodud ÜRO ülemaailmses uuringus vabadusest ilma jäetud laste kohta; nõuab tungivalt, et EL ja liikmesriigid tõhustaksid meetmeid, et lõpetada laste kinnipidamine, eelkõige rände kontekstis, ning töötaksid välja kogukonnapõhised alternatiivid kinnipidamisele, mis vastaksid lapse huvidele ja võimaldaksid lastel jääda oma pereliikmete ja/või eestkostjatega vabadusse olukorras, kus nende rändestaatus on alles otsustamisel; |
| --- | --- |

26.

| 27. | on seisukohal, et ELi strateegia peaks süvalaiendama ja edendama vähekaitstud laste õigusi kõikides poliitikavaldkondades ning võtma vastu valdkonnaülese lähenemisviisi, milles võetakse arvesse diskrimineerimise erinevaid vorme, mida kogevad muu hulgas rassilisse konteksti surutud rühmadesse kuuluvad lapsed, puuetega lapsed, vanemliku hoolitsuseta või selle kaotamise ohus lapsed, hooldusasutustes viibivad lapsed, LGBTIQ-lapsed, etnilistesse vähemusrühmadesse kuuluvad lapsed, rändajatest ja pagulastest lapsed, kodakondsuseta ja dokumentideta lapsed, vägivalla ja seksuaalse kuritarvitamise lapsohvrid, kohtusüsteemist otseselt või kaudselt mõjutatud lapsed, vaimse tervise probleemidega lapsed, kodutud lapsed, tütarlapsed ning vangistatud vanemate lapsed; tuletab meelde, et sotsiaalteenused ja peretoetus on perekondade lahutamise ja sotsiaalse tõrjutuste vältimiseks äärmiselt olulised; |
| --- | --- |

27.

| 28. | rõhutab, et roma lapsed, eelkõige roma tüdrukud, seisavad kogu Euroopas silmitsi rassismist ja soolisest diskrimineerimisest tuleneva lisasurvega, mis surub neid ühiskonna äärealadele; rõhutab, et kehvad haridustulemused, puudumiste ja koolist väljalangemise kõrge määr, mittekaasavad koolisüsteemid, kõrge töötuse määr ja viletsad töövõimalused jätavad roma poisid ja tüdrukud ilma reaalsetest võimalustest ühiskonda integreeruda ja selles täiel määral osaleda; tuletab meelde, et isiklike dokumentide puudumine takistab paljude roma tütarlaste juurdepääsu haridusele, tervishoiule ja muudele seonduvatele teenustele, ning tuletab lisaks meelde, et suurenenud rassism ja romavastasus mõjutavad roma tüdrukute turvalisust, muutes nad sotsiaalse tõrjutuse, ärakasutamise, inimkaubanduse ja vägivalla suhtes üha kaitsetumaks (38); |
| --- | --- |

28.

| 29. | on seisukohal, et ELi strateegia peaks välja pakkuma kaasava lähenemisviisi kõige kaitsetumate laste kaitsmiseks kooskõlas harta, ÜRO lapse õiguste konventsiooni ja ÜRO lapse õiguste komitee üldiste märkustega ning kestliku arengu eesmärkide, eelkõige lastega seotud eesmärkidega, jätmata seejuures kedagi kõrvale; kordab, kui oluline on luua kaitsetutele lastele ja nende perekondadele sotsiaalsete investeeringute abil turvaline keskkond, ning tunnistab, et laste ja perede elamistingimused tuleks tunnistada osaks kaitsetuse määratlusest ning sellesse kaasata; rõhutab, kui oluline on välja töötada ja tugevdada vahendeid, rakendamist ja järelevalvekavu hõlmavaid integreeritud riiklikke ja rahvusvahelisi lastekaitsesüsteeme; |
| --- | --- |

29.

| 30. | rõhutab, kui oluline on, et EL käsitleks oma sise- ja välispoliitikas digitehnoloogiaga seotud füüsilisi (puudulik taristu ja ebasoodsad geograafilised tingimused), tehnoloogilisi (madala funktsionaalsusega seadmed), kultuurilisi (soo- ja sotsiaalnormid, kultuuritavad, puue või vähemusse kuulumine) ning majanduslikke ja sotsiaalseid takistusi; |
| --- | --- |

30.

| 31. | rõhutab, kui oluline on ELi jaoks investeerida digikirjaoskusesse, et tagada kõigile lastele, eelkõige alateenindatud või tõrjutud kogukondadest pärit lastele vaba juurdepääs digikirjaoskusele ja digiharidusele, keskendudes nende vastupanuvõime suurendamisele ja psühhosotsiaalse toe pakkumisele; märgib, et neid investeeringuid võiks teha Euroopa haridusruumi uue oskuste tegevuskava raames ning neis võiks kasutada ELi arengu- ja humanitaarabi vahendeid; juhib tähelepanu sellele, et investeeringud, millega tagatakse, et haridussüsteemid saavad pakkuda kõigile lastele digiharidust, -kirjaoskust ja -oskusi, on keskse tähtsusega, et edendada laste arusaamist digitehnoloogiast, kaotada ebavõrdsus, parandada digitaalset kaasatust ning suurendada laste mõjuvõimu ja kaitsta nende õigusi nii internetis kui ka väljaspool seda; tuletab meelde, et digihariduse, -kirjaoskuse ja -oskuste arendamine peaks andma lastele vahendid võidelda digitaalruumis valitsevate ohtudega ning tegutseda selles vastutustundlikult; |
| --- | --- |

31.

| 32. | kutsub komisjoni üles kaasama laste hääli, luues ametlikud dialoogi- ja konsultatsioonimehhanismid ning tagades laste täieliku ja sisulise osalemise otsuste tegemises, pöörates erilist tähelepanu kõige kaitsetumate, näiteks tütarlaste, vaesuses elavate laste, ümberasustatud ja rändajatest laste ning puuetega laste hääle kuuldavaks tegemisele; |
| --- | --- |

32.

| 33. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma kasutusele spetsiaalsed mehhanismid, et hinnata COVID-19 mõju kõigile lastele, eesmärgiga koguda andmeid, et laste arvamustele tuginedes paremini kavandada riiklikke tegevuskavasid lapsi mõjutavate probleemide lahendamiseks; palub, et liikmesriigid võtaksid oma riiklike taastekavade koostamisel kasutusele spetsiaalse laste õiguste põhise lähenemisviisi; |
| --- | --- |

33.

| 34. | palub nõukogul võtta vastu järeldused ELi strateegia kohta, millega kehtestatakse ELi institutsioonidele ja liikmesriikidele uus kohustuslik raamistik, järgides Euroopa arengukonsensuse eeskuju ning tagades hästi kavandatud, kõikehõlmavate ja nõuetekohaselt rahastatud integreeritud riiklike ja rahvusvaheliste lastekaitsesüsteemide rakendamise; |
| --- | --- |

34.

| 35. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama, et lapse õigused oleksid prioriteetsed ja integreeritud kõigisse lapsi otseselt või kaudselt mõjutavatesse ELi sise- ja välispoliitika valdkondadesse, meetmetesse ja programmidesse, ning tagama kõigi vahendite järjepidevuse ja sidususe; |
| --- | --- |

35.

| 36. | kutsub komisjoni üles töötama oma eelarvevahendite eraldamisel välja lapsi käsitleva näitaja, et võimaldada ELi institutsioonidel ja partneritel eristatud ja konkreetsete andmete kogumise abil mõõta ja jälgida laste huvides tehtavaid ELi investeeringuid, et teha kindlaks lüngad poliitika ja rahaliste kohustuste vahel, andes seeläbi hinnangu laste õiguste tagamiseks antava ELi toetuse ulatuse kohta; |
| --- | --- |

36.

| 37. | kutsub liikmesriike üles töötama välja iga-aastase tegevuskava ELi lapse õiguste strateegia sätete rakendamiseks ning integreerima oma riiklikud tegevuskavad ELi taaste- ja vastupidavuskavasse; |
| --- | --- |

37.

| 38. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama, et ELi lapse õiguste strateegiat rahastatakse piisavalt, kindlustades selle, et strateegias sätestatud prioriteetide elluviimist toetatakse ELi sise- ja välisrahastamisvahendite ning liikmesriikide eelarvetega; |
| --- | --- |

38.

| 39. | palub komisjonil tagada nõuetekohase järelevalve ELi strateegia rakendamise üle liikmesriikides; tuletab meelde vajadust tagada õigustel põhinev sisuline ja kaasav laste osalemine kogu strateegia loomise ja rakendamise protsessi vältel ning kasutada edusammude paremaks jälgimiseks võrdlusaluseid ja näitajaid; |
| --- | --- |

39.

| 40. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

40.

---

(1)  Eelkõige üldkommentaar nr 5 lapse õiguste konventsiooni rakendamise üldmeetmete kohta; nr 6 saatjata ja vanematest eraldatud laste kohtlemise kohta väljaspool nende päritoluriiki; nr 10 laste õiguste kohta alaealiste üle õigusemõistmisel; nr 12 lapse õiguse kohta olla ära kuulatud; nr 13 lapse õiguse kohta kaitsele igasuguse vägivalla eest; nr 14 lapse õiguse kohta tema parimate huvide esikohale seadmisele; nr 15 lapse õiguse kohta võimalikult heale tervisele ja nr 16 riigi kohustuste kohta seoses ettevõtlussektori mõjuga laste õigustele.

(2)  Nagu on sätestatud ÜRO Peaassamblee 24. veebruari 2010. aasta resolutsioonis A/RES/64/142.

(3)  ELT L 335, 17.12.2011, lk 1.

(4)  Eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/800, mis käsitleb kriminaalmenetluses kahtlustatavate või süüdistatavate laste menetluslikke tagatisi (ELT L 132, 21.5.2016, lk 1), Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. oktoobri 2010. aasta direktiiv 2010/64/EL õiguse kohta suulisele ja kirjalikule tõlkele kriminaalmenetluses (ELT L 280, 26.10.2010, lk 1) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2012. aasta direktiiv 2012/13/EL, milles käsitletakse õigust saada kriminaalmenetluses teavet (ELT L 142, 1.6.2012, lk 1).

(5)  ELT L 59, 2.3.2013, lk 5.

(6)  COM(2017)0211.

(7)  Eelkõige 24. novembri 2020. aasta teatis „Integratsiooni ja kaasamise tegevuskava aastateks 2021–2027“ (COM(2020)0758), 18. septembri 2020. aasta teatis „Võrdõiguslik liit: ELi rassismivastane tegevus 2020–2025“ (COM(2020)0565), 5. märtsi 2020. aasta teatis „Võrdõiguslik liit: soolise võrdõiguslikkuse strateegia 2020–2025“ (COM(2020)0152) ning 12. novembri 2020. aasta teatis „Võrdõiguslik liit: LGBTIQ-inimeste võrdõiguslikkuse strateegia 2020–2025“ (COM(2020)0698).

(8)  COM(2020)0258.

(9)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2019)0066.

(10)  ELT C 41, 6.2.2020, lk 41.

(11)  ELT C 449, 23.12.2020, lk 2.

(12)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2020)0229.

(13)  Eurostati pressiteade, „EU children at risk of poverty or social exclusion“ (Vaesuse või sotsiaalse tõrjutuse ohus olevad ELi lapsed), 5. märts 2020.

(14)  UNICEFi brošüür „Impact of COVID-19 on multidimensional child poverty“ (COVID-19 mõju laste mitmemõõtmelisele vaesusele), september 2020; https://data.unicef.org/resources/impact-of-covid-19-on-multidimensional-child-poverty/

(15)  https://data.unicef.org/topic/education/covid-19/

(16)  UNICEFi teadusuuringute büroo Innocenti ja Maailma Toiduprogrammi töödokument „COVID-19: Missing More than a Classroom. The impact of school closures in children’s nutrition“ (COVID-19: Puudu on rohkem kui vaid klassiruum. Koolide sulgemise mõju laste toitumisele), jaanuar 2021.

(17)  Eurostat, „Living conditions in Europe“ (Elutingimused Euroopas), 2018.

(18)  Unicef, „Global annual results report 2019: Gender equality“ (Ülemaailmsete tulemuste 2019. aasta aruanne: sooline võrdõiguslikkus).

(19)  FAO, UNICEF, IFAD, Maailma Toiduprogramm ja WHO „The State of Food Security and Nutrition in the World 2020“ (Toiduga kindlustatuse ja toitumise olukord maailmas aastal 2020), 2020.

(20)  ChildFund Alliance, Eurochild, Save The Children, UNICEF ja World Vision, „Our Europe. Our Rights. Our Future“ (Meie Euroopa. Meie õigused. Meie tulevik), jaanuar 2021.

(21)  https://news.un.org/en/story/2020/05/1063882

(22)  Euroopa Parlamendi 29. novembri 2018. aasta resolutsioon Saksa noorsooameti (Jugendamt) rolli kohta piiriülestes perevaidlustes, ELT C 363, 28.10.2020, lk 107.

(23)  COM(2020)0661.

(24)  ILO, „Global estimates of child labour: Results and trends, 2012-2016“ (Üldnäitajad laste töö kohta, tulemused ja suundumused, 2012–2016), 2017.

(25)  https://www.europol.europa.eu/publications-documents/exploiting-isolation-offenders-and-victims-of-online-child-sexual-abuse-during-covid-19-pandemic

(26)  https://www.coe.int/et/web/human-rights-channel/stop-child-sexual-abuse-in-sport

(27)  https://data.unicef.org/resources/children-with-disabilities-ensuring-inclusion-in-covid-19-response/

(28)  https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php?title=Asylum_statistics

(29)  Sisserändajate ebaseadusliku üle piiri toimetamise vastase Euroopa keskuse 4. aastaaruanne.

(30)  Nõukogu 22. septembri 2003. aasta direktiiv 2003/86/EÜ perekonna taasühinemise õiguse kohta (ELT L 251, 3.10.2003, lk 12).

(31)  UNICEF, „Reimagining our Future: Building Back Better from COVID-19“, June 2020.

(32)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrus (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (ELT L 119, 4.5.2016, lk 1).

(33)  https://www.europol.europa.eu/activities-services/public-awareness-and-prevention-guides/online-sexual-coercion-and-extortion-crime

(34)  https://www.europol.europa.eu/stopchildabuse

(35)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta direktiiv 2012/29/EL, millega kehtestatakse kuriteoohvrite õiguste ning neile pakutava toe ja kaitse miinimumnõuded ning asendatakse nõukogu raamotsus 2001/220/JSK (ELT L 315, 14.11.2012, lk 57).

(36)  https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/justice_scoreboard_2019_en.pdf

(37)  Nõukogu 27. novembri 2003. aasta määrus (EÜ) nr 2201/2003, mis käsitleb kohtualluvust ning kohtuotsuste tunnustamist ja täitmist kohtuasjades, mis on seotud abieluasjade ja vanemliku vastutusega, ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1347/2000 (ELT L 338, 23.12.2003, lk 1.).

(38)  https://rm.coe.int/16800c0a86

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Parlament

Teisipäev, 9. märts 2021

| 24.11.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 474/156 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 474/156

---

P9_TA(2021)0059

Carles Puigdemont i Casamajó puutumatuse äravõtmise taotlus

Euroopa Parlamendi 9. märtsi 2021. aasta otsus Carles Puigdemont i Casamajó puutumatuse äravõtmise taotluse kohta (2020/2024(IMM))

(2021/C 474/17)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse 13. jaanuaril 2020 saadud puutumatuse äravõtmise taotlust, mille edastas Hispaania Tribunal Supremo (Hispaania kõrgeim kohus) president ja tegi Hispaania Tribunal Supremo teise koja esimees 10. jaanuaril 2020 seoses erimenetlusega nr 3/20907/2017, ning võttes arvesse nimetatud puutumatuse äravõtmise taotluse teatavaks tegemist 16. jaanuari 2020. aasta täiskogu istungil, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 13. jaanuaril 2020 saadud puutumatuse äravõtmise taotlust, mille edastas Hispaania Tribunal Supremo (Hispaania kõrgeim kohus) president ja tegi Hispaania Tribunal Supremo teise koja esimees 10. jaanuaril 2020 seoses erimenetlusega nr 3/20907/2017, ning võttes arvesse nimetatud puutumatuse äravõtmise taotluse teatavaks tegemist 16. jaanuari 2020. aasta täiskogu istungil,

| — | olles vastavalt kodukorra artikli 9 lõikele 6 Carles Puigdemont i Casamajó ära kuulanud, |
| --- | --- |

—

olles vastavalt kodukorra artikli 9 lõikele 6 Carles Puigdemont i Casamajó ära kuulanud,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artikleid 8 ja 9 ning otsestel ja üldistel valimistel Euroopa Parlamendi liikmete valimist käsitleva 20. septembri 1976. aasta akti artikli 6 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artikleid 8 ja 9 ning otsestel ja üldistel valimistel Euroopa Parlamendi liikmete valimist käsitleva 20. septembri 1976. aasta akti artikli 6 lõiget 2,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu 21. oktoobri 2008. aasta, 19. märtsi 2010. aasta, 6. septembri 2011. aasta, 17. jaanuari 2013. aasta ja 19. detsembri 2019. aasta otsuseid (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu 21. oktoobri 2008. aasta, 19. märtsi 2010. aasta, 6. septembri 2011. aasta, 17. jaanuari 2013. aasta ja 19. detsembri 2019. aasta otsuseid (1),

| — | võttes arvesse Hispaania Junta Electoral Centrali (keskvalimiskomisjon) 13. juuni 2019. aasta otsust (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Hispaania Junta Electoral Centrali (keskvalimiskomisjon) 13. juuni 2019. aasta otsust (2),

| — | võttes arvesse 13. jaanuari 2020. aasta täiskogu istungil avaldatud teadaannet, et kooskõlas Euroopa Kohtu 19. detsembri 2019. aasta otsusega võttis parlament teadmiseks Carles Puigdemont i Casamajó valimise Euroopa Parlamendi liikmeks alates 2. juulist 2019, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 13. jaanuari 2020. aasta täiskogu istungil avaldatud teadaannet, et kooskõlas Euroopa Kohtu 19. detsembri 2019. aasta otsusega võttis parlament teadmiseks Carles Puigdemont i Casamajó valimise Euroopa Parlamendi liikmeks alates 2. juulist 2019,

| — | võttes arvesse Hispaania põhiseaduse artikli 71 lõikeid 1 ja 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Hispaania põhiseaduse artikli 71 lõikeid 1 ja 2,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 5 lõiget 2, artikli 6 lõiget 1 ja artiklit 9, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 5 lõiget 2, artikli 6 lõiget 1 ja artiklit 9,

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A9-0020/2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A9-0020/2021),

| A. | arvestades, et Hispaania Tribunal Supremo teise koja esimees taotles Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artikli 9 esimese lõigu punkti b alusel Euroopa Parlamendi liikme Carles Puigdemont i Casamajó puutumatuse äravõtmist seoses erimenetlusega nr 3/20907/2017 – kriminaalmenetlus seoses väidetava mässule õhutamisega, mis on sätestatud Hispaania karistusseadustiku artiklites 544 ja 545, ning avaliku sektori vahendite omastamisega, mis on sätestatud Hispaania karistusseadustiku artiklis 432 koostoimes Hispaania karistusseadustiku artikliga 252; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Hispaania Tribunal Supremo teise koja esimees taotles Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artikli 9 esimese lõigu punkti b alusel Euroopa Parlamendi liikme Carles Puigdemont i Casamajó puutumatuse äravõtmist seoses erimenetlusega nr 3/20907/2017 – kriminaalmenetlus seoses väidetava mässule õhutamisega, mis on sätestatud Hispaania karistusseadustiku artiklites 544 ja 545, ning avaliku sektori vahendite omastamisega, mis on sätestatud Hispaania karistusseadustiku artiklis 432 koostoimes Hispaania karistusseadustiku artikliga 252;

| B. | arvestades, et teod, mille eest esitati süüdistus, pandi väidetavalt toime 2017. aastal; arvestades, et süüdistuste esitamise määrus tehti selles kohtuasjas 21. märtsil 2018 ja seda kinnitati hilisemates kohtumäärustes edasikaebuste rahuldamata jätmise kohta; arvestades, et uurimine lõpetati 9. juuli 2018. aasta korraldusega ja kinnitati lõplikuks 25. oktoobril 2018; arvestades, et 9. juuli 2018. aasta kohtumäärusega kuulutati Carles Puigdemont i Casamajó koos muude isikutega kohtu solvamises süüdi ning tehti otsus menetlus tema ja teiste isikute suhtes peatada, kuni nad on leitud; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et teod, mille eest esitati süüdistus, pandi väidetavalt toime 2017. aastal; arvestades, et süüdistuste esitamise määrus tehti selles kohtuasjas 21. märtsil 2018 ja seda kinnitati hilisemates kohtumäärustes edasikaebuste rahuldamata jätmise kohta; arvestades, et uurimine lõpetati 9. juuli 2018. aasta korraldusega ja kinnitati lõplikuks 25. oktoobril 2018; arvestades, et 9. juuli 2018. aasta kohtumäärusega kuulutati Carles Puigdemont i Casamajó koos muude isikutega kohtu solvamises süüdi ning tehti otsus menetlus tema ja teiste isikute suhtes peatada, kuni nad on leitud;

| C. | arvestades, et kooskõlas Euroopa Kohtu 19. detsembri 2019. aasta otsusega võttis parlament teadmiseks Carles Puigdemont i Casamajó valimise Euroopa Parlamendi liikmeks alates 2. juulist 2019, |
| --- | --- |

C.

arvestades, et kooskõlas Euroopa Kohtu 19. detsembri 2019. aasta otsusega võttis parlament teadmiseks Carles Puigdemont i Casamajó valimise Euroopa Parlamendi liikmeks alates 2. juulist 2019,

| D. | arvestades, et kõnealune isik sai Euroopa Parlamendi liikme staatuse 13. juunil 2019; arvestades, et puutumatuse äravõtmise taotlus puudutab seega asjaolusid ja süüdistuse esitamist, mis leidsid aset enne Euroopa Parlamendi liikme staatuse ja seega ka puutumatuse saamist; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et kõnealune isik sai Euroopa Parlamendi liikme staatuse 13. juunil 2019; arvestades, et puutumatuse äravõtmise taotlus puudutab seega asjaolusid ja süüdistuse esitamist, mis leidsid aset enne Euroopa Parlamendi liikme staatuse ja seega ka puutumatuse saamist;

| E. | arvestades, et õiguskomisjon võttis teadmiseks dokumendid, mille Carles Puigdemont i Casamajó esitas komisjoni liikmetele vastavalt kodukorra artikli 9 lõikele 6 ja mida ta pidas menetluse jaoks asjakohaseks; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et õiguskomisjon võttis teadmiseks dokumendid, mille Carles Puigdemont i Casamajó esitas komisjoni liikmetele vastavalt kodukorra artikli 9 lõikele 6 ja mida ta pidas menetluse jaoks asjakohaseks;

| F. | arvestades, et kohtumenetluse asjakohasuse üle otsustavad liikmesriikide ametiasutused; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et kohtumenetluse asjakohasuse üle otsustavad liikmesriikide ametiasutused;

| G. | arvestades, et Euroopa Parlamendi ülesanne ei ole uurida riikide õigus- ja kohtusüsteemide pädevust; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Euroopa Parlamendi ülesanne ei ole uurida riikide õigus- ja kohtusüsteemide pädevust;

| H. | arvestades, et Euroopa Parlamendil puudub pädevus hinnata ja uurida kõnealuste kriminaalmenetluste eest vastutavate liikmesriigi õigusasutuste pädevust; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Euroopa Parlamendil puudub pädevus hinnata ja uurida kõnealuste kriminaalmenetluste eest vastutavate liikmesriigi õigusasutuste pädevust;

| I. | arvestades, et Hispaania õiguse kohaselt, nagu seda on tõlgendanud liikmesriigi kohtud ja nagu kõnealune liikmesriik on parlamendile teatanud, on Euroopa Parlamendi liikmelt puutumatuse äravõtmist taotlev pädev asutus Hispaania Tribunal Supremo teine kriminaalkolleegium; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Hispaania õiguse kohaselt, nagu seda on tõlgendanud liikmesriigi kohtud ja nagu kõnealune liikmesriik on parlamendile teatanud, on Euroopa Parlamendi liikmelt puutumatuse äravõtmist taotlev pädev asutus Hispaania Tribunal Supremo teine kriminaalkolleegium;

| J. | arvestades, et kohtumenetlus ei ole seotud Euroopa Parlamendi liikme kohustuste täitmisel avaldatud arvamustega ega antud häältega Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artikli 8 tähenduses; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et kohtumenetlus ei ole seotud Euroopa Parlamendi liikme kohustuste täitmisel avaldatud arvamustega ega antud häältega Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artikli 8 tähenduses;

| K. | arvestades, et Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artikli 9 esimese lõigu punktis a on sätestatud, et Euroopa Parlamendi liikmetel on oma riigi territooriumil samasugune immuniteet nagu selle riigi parlamendi liikmetel; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artikli 9 esimese lõigu punktis a on sätestatud, et Euroopa Parlamendi liikmetel on oma riigi territooriumil samasugune immuniteet nagu selle riigi parlamendi liikmetel;

| L. | arvestades, et Hispaania põhiseaduse artikli 71 lõigetes 1 ja 2 on sätestatud, et:






  „1. | Parlamendi alamkoja liikmetel ja senaatoritel on oma ülesannete täitmisel väljendatud seisukohtade suhtes täielik puutumatus. |
| --- | --- | --- |

L.

arvestades, et Hispaania põhiseaduse artikli 71 lõigetes 1 ja 2 on sätestatud, et:

„1.

Parlamendi alamkoja liikmetel ja senaatoritel on oma ülesannete täitmisel väljendatud seisukohtade suhtes täielik puutumatus.

| 2. | Parlamendi alamkoja liikmetel ja senaatoritel on oma ametiajal ka menetluslik puutumatus ning neid võib vahistada ainult õigusrikkumiselt tabamise korral. Neile ei või süüdistust esitada ega neid kohtu alla anda ilma parlamendi vastava koja eelneva loata.“; |
| --- | --- |

2.

Parlamendi alamkoja liikmetel ja senaatoritel on oma ametiajal ka menetluslik puutumatus ning neid võib vahistada ainult õigusrikkumiselt tabamise korral. Neile ei või süüdistust esitada ega neid kohtu alla anda ilma parlamendi vastava koja eelneva loata.“;

| M. | arvestades, et puutumatuse äravõtmise taotluses teatatakse seoses Hispaania põhiseaduse artikli 71 kohaldamisega ja eelkõige menetluse etapiga, millest alates ei ole vaja taotleda parlamendiliikme staatuse omandanud süüdistatava isiku suhtes parlamendi luba kriminaalmenetluse läbiviimiseks, et puutumatuse äravõtmise taotlus ei ole vajalik juhul, kui parlamendiliikme staatus on omandatud ajal, mil eelnevalt algatatud kohtumenetlus on pooleli, või juhul, kui parlamendiliige astub ametisse pärast ametliku süüdistuse esitamist; arvestades, et seetõttu ei ole Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artikli 9 esimese lõigu punkti a kohaselt puutumatuse äravõtmist Hispaania territooriumil meetmete võtmiseks vaja taotleda; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et puutumatuse äravõtmise taotluses teatatakse seoses Hispaania põhiseaduse artikli 71 kohaldamisega ja eelkõige menetluse etapiga, millest alates ei ole vaja taotleda parlamendiliikme staatuse omandanud süüdistatava isiku suhtes parlamendi luba kriminaalmenetluse läbiviimiseks, et puutumatuse äravõtmise taotlus ei ole vajalik juhul, kui parlamendiliikme staatus on omandatud ajal, mil eelnevalt algatatud kohtumenetlus on pooleli, või juhul, kui parlamendiliige astub ametisse pärast ametliku süüdistuse esitamist; arvestades, et seetõttu ei ole Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artikli 9 esimese lõigu punkti a kohaselt puutumatuse äravõtmist Hispaania territooriumil meetmete võtmiseks vaja taotleda;

| N. | arvestades, et Euroopa Parlament ei saa parlamendiliikmete suhtes kohaldatavaid privileege ja immuniteete puudutavaid siseriiklikke reegleid tõlgendada; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et Euroopa Parlament ei saa parlamendiliikmete suhtes kohaldatavaid privileege ja immuniteete puudutavaid siseriiklikke reegleid tõlgendada;

| O. | arvestades, et Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artikli 9 esimese lõigu punktis b on sätestatud, et Euroopa Parlamendi liikmetel on teise riigi territooriumil immuniteet tõkendite ja kohtumenetluse suhtes; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artikli 9 esimese lõigu punktis b on sätestatud, et Euroopa Parlamendi liikmetel on teise riigi territooriumil immuniteet tõkendite ja kohtumenetluse suhtes;

| P. | arvestades, et 14. oktoobril 2019 andis Tribunal Supremo teine koda korralduse anda välja „selleks, et kriminaalmenetlus saaks toimuda [...] vastavalt ettenähtule: riigisisene vahistamismäärus, Euroopa vahistamismäärus või väljaandmise eesmärgil tehtud rahvusvaheline vahistamismäärus“ Carles Puigdemont i Casamajó suhtes, kelle puhul leiti, et ta oli kohut solvanud; arvestades, et nagu on selgitatud puutumatuse äravõtmise taotluses, jäeti 10. jaanuaril 2020 selle otsuse peale esitatud kaebus rahuldamata selles osas, mis puudutab „asjaomaste riigisiseste läbiotsimis-, vahistamis- ja kinnipidamismääruste ning rahvusvaheliste ja Euroopa vahistamismääruste tühistamist“, ning rahuldati „14. oktoobri 2019. aasta korralduse ja 18. oktoobri 2018. aasta otsuse vastu [...] vastavalt tõlgendusele, mille Euroopa Liidu Kohus andis oma 19. detsembri 2019. aasta otsuses, millega tunnustati kaebuse esitaja(te) privileege ja immuniteete Euroopa Parlamendi liikme(te)na vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu protokolli nr 7 artiklile 9“, ning samuti otsustati nõuda, et Euroopa Parlament võtaks ära Carles Puigdemont i Casamajó puutumatuse, „et täita välja antud Euroopa vahistamismäärus(ed)“, ning teavitada sellest Belgia täitvat asutust; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et 14. oktoobril 2019 andis Tribunal Supremo teine koda korralduse anda välja „selleks, et kriminaalmenetlus saaks toimuda [...] vastavalt ettenähtule: riigisisene vahistamismäärus, Euroopa vahistamismäärus või väljaandmise eesmärgil tehtud rahvusvaheline vahistamismäärus“ Carles Puigdemont i Casamajó suhtes, kelle puhul leiti, et ta oli kohut solvanud; arvestades, et nagu on selgitatud puutumatuse äravõtmise taotluses, jäeti 10. jaanuaril 2020 selle otsuse peale esitatud kaebus rahuldamata selles osas, mis puudutab „asjaomaste riigisiseste läbiotsimis-, vahistamis- ja kinnipidamismääruste ning rahvusvaheliste ja Euroopa vahistamismääruste tühistamist“, ning rahuldati „14. oktoobri 2019. aasta korralduse ja 18. oktoobri 2018. aasta otsuse vastu [...] vastavalt tõlgendusele, mille Euroopa Liidu Kohus andis oma 19. detsembri 2019. aasta otsuses, millega tunnustati kaebuse esitaja(te) privileege ja immuniteete Euroopa Parlamendi liikme(te)na vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu protokolli nr 7 artiklile 9“, ning samuti otsustati nõuda, et Euroopa Parlament võtaks ära Carles Puigdemont i Casamajó puutumatuse, „et täita välja antud Euroopa vahistamismäärus(ed)“, ning teavitada sellest Belgia täitvat asutust;

| Q. | arvestades, et parlamendi kodukorra artikli 9 lõikes 8 nähakse ette, et õiguskomisjon ei võta mingil juhul seisukohta küsimuses, kas parlamendiliige on süüdi või mitte või kas arvamused või teod, milles parlamendiliiget süüdistatakse, õigustavad tema vastutuselevõtmist, seda isegi siis, kui taotluse läbivaatamise käigus on juhtumi asjaolud komisjonile üksikasjalikult teatavaks saanud; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et parlamendi kodukorra artikli 9 lõikes 8 nähakse ette, et õiguskomisjon ei võta mingil juhul seisukohta küsimuses, kas parlamendiliige on süüdi või mitte või kas arvamused või teod, milles parlamendiliiget süüdistatakse, õigustavad tema vastutuselevõtmist, seda isegi siis, kui taotluse läbivaatamise käigus on juhtumi asjaolud komisjonile üksikasjalikult teatavaks saanud;

| R. | arvestades, et kodukorra artikli 5 lõike 2 kohaselt ei ole parlamentaarne puutumatus parlamendiliikme isiklik eesõigus, vaid parlamendi kui terviku ja selle liikmete sõltumatuse tagatis; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et kodukorra artikli 5 lõike 2 kohaselt ei ole parlamentaarne puutumatus parlamendiliikme isiklik eesõigus, vaid parlamendi kui terviku ja selle liikmete sõltumatuse tagatis;

| S. | arvestades, et parlamentaarse puutumatuse eesmärk on kaitsta parlamenti ja selle liikmeid kohtumenetluse eest, milles käsitletakse parlamendiliikme kohustuste täitmisel tehtud tegusid, mida ei saa neist kohustustest eristada; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et parlamentaarse puutumatuse eesmärk on kaitsta parlamenti ja selle liikmeid kohtumenetluse eest, milles käsitletakse parlamendiliikme kohustuste täitmisel tehtud tegusid, mida ei saa neist kohustustest eristada;

| T. | arvestades, et süüdistusel ei ole ilmselgelt mingit seost Carles Puigdemont i Casamajó positsiooniga Euroopa Parlamendi liikmena, vaid tema endise ametikohaga Kataloonia valitsuse (Generalitat) presidendina; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et süüdistusel ei ole ilmselgelt mingit seost Carles Puigdemont i Casamajó positsiooniga Euroopa Parlamendi liikmena, vaid tema endise ametikohaga Kataloonia valitsuse (Generalitat) presidendina;

| U. | arvestades, et Carles Puigdemont i Casamajó kuulub isikute rühma, kes on temaga sarnases olukorras ja keda kõnealustes kuritegudes süüdistatakse, kusjuures ainus erinevus on see, et tal on praegu Euroopa Parlamendi liikme puutumatus; arvestades, et seetõttu tuleks meeles pidada, et Carles Puigdemont i Casamajó ei ole kõnealuses asjas ainus süüdistatav isik; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et Carles Puigdemont i Casamajó kuulub isikute rühma, kes on temaga sarnases olukorras ja keda kõnealustes kuritegudes süüdistatakse, kusjuures ainus erinevus on see, et tal on praegu Euroopa Parlamendi liikme puutumatus; arvestades, et seetõttu tuleks meeles pidada, et Carles Puigdemont i Casamajó ei ole kõnealuses asjas ainus süüdistatav isik;

| V. | arvestades, et teod, mille eest süüdistus esitati, pandi toime 2017. aastal ja kõnealune kriminaalmenetlus algatati Carles Puigdemont i Casamajó suhtes 2018. aastal; arvestades, et selle põhjal ei saa väita, et kohtumenetlus algatati kavatsusega takistada Carles Puigdemont i Casamajó tulevast poliitilist tegevust Euroopa Parlamendi liikmena, sest sel ajal oli Carles Puigdemont i Casamajó staatus Euroopa Parlamendi liikmena veel hüpoteetiline ja tulevane; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et teod, mille eest süüdistus esitati, pandi toime 2017. aastal ja kõnealune kriminaalmenetlus algatati Carles Puigdemont i Casamajó suhtes 2018. aastal; arvestades, et selle põhjal ei saa väita, et kohtumenetlus algatati kavatsusega takistada Carles Puigdemont i Casamajó tulevast poliitilist tegevust Euroopa Parlamendi liikmena, sest sel ajal oli Carles Puigdemont i Casamajó staatus Euroopa Parlamendi liikmena veel hüpoteetiline ja tulevane;

| W. | arvestades, et Euroopa Parlament ei ole kõnesoleva juhtumi puhul leidnud tõendeid fumus persecutionis’e kohta, s.t et tal ei ole faktilisi andmeid, mis viitaksid sellele, et kohtumenetluse eesmärk võiks olla tekitada kahju parlamendiliikme poliitilisele tegevusele, sealhulgas tegevusele Euroopa Parlamendi liikmena; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et Euroopa Parlament ei ole kõnesoleva juhtumi puhul leidnud tõendeid fumus persecutionis’e kohta, s.t et tal ei ole faktilisi andmeid, mis viitaksid sellele, et kohtumenetluse eesmärk võiks olla tekitada kahju parlamendiliikme poliitilisele tegevusele, sealhulgas tegevusele Euroopa Parlamendi liikmena;

| 1. | otsustab Carles Puigdemont i Casamajó puutumatuse ära võtta vastavalt Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artikli 9 esimese lõigu punktile b; |
| --- | --- |

1.

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja vastutava parlamendikomisjoni raport viivitamatult Hispaania ametiasutustele ja Carles Puigdemont i Casamajóle. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 21. oktoober 2008, Marra vs. De Gregorio ja Clemente, C-200/07 ja C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; kohtuotsus, Üldkohus, 19. märts 2010, Gollnisch vs. parlament, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; kohtuotsus, Euroopa Kohus, 6. september 2011, Patriciello, C-163/10, ECLI: EU:C:2011:543; kohtuotsus, Üldkohus, 17. jaanuar 2013, Gollnisch vs. parlament, T-346/11 ja T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23; kohtuotsus, Euroopa Kohus, 19. detsember 2019, Junqueras Vies, C-502/19, ECLI:EU:C:2019:1115.

(2)  Boletín Oficial del Estado, nr 142, 14. juuni 2019, lk 62477–62478.

---

| 24.11.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 474/159 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 474/159

---

P9_TA(2021)0060

Antoni Comín i Oliverese puutumatuse äravõtmise taotlus

Euroopa Parlamendi 9. märtsi 2021. aasta otsus Antoni Comín i Oliverese puutumatuse äravõtmise taotluse kohta (2020/2025(IMM))

(2021/C 474/18)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse 13. jaanuaril 2020 saadud puutumatuse äravõtmise taotlust, mille esitas Hispaania Tribunal Supremo (Hispaania kõrgeim kohus) president ja tegi Hispaania Tribunal Supremo teise koja esimees 10. jaanuaril 2020 seoses erimenetlusega nr 3/20907/2017, ning võttes arvesse nimetatud puutumatuse äravõtmise taotluse teatavaks tegemist 16. jaanuari 2020. aasta täiskogu istungil, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 13. jaanuaril 2020 saadud puutumatuse äravõtmise taotlust, mille esitas Hispaania Tribunal Supremo (Hispaania kõrgeim kohus) president ja tegi Hispaania Tribunal Supremo teise koja esimees 10. jaanuaril 2020 seoses erimenetlusega nr 3/20907/2017, ning võttes arvesse nimetatud puutumatuse äravõtmise taotluse teatavaks tegemist 16. jaanuari 2020. aasta täiskogu istungil,

| — | olles vastavalt kodukorra artikli 9 lõikele 6 Antoni Comín i Oliverese ära kuulanud, |
| --- | --- |

—

olles vastavalt kodukorra artikli 9 lõikele 6 Antoni Comín i Oliverese ära kuulanud,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artikleid 8 ja 9 ning otsestel ja üldistel valimistel Euroopa Parlamendi liikmete valimist käsitleva 20. septembri 1976. aasta akti artikli 6 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artikleid 8 ja 9 ning otsestel ja üldistel valimistel Euroopa Parlamendi liikmete valimist käsitleva 20. septembri 1976. aasta akti artikli 6 lõiget 2,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu 21. oktoobri 2008. aasta, 19. märtsi 2010. aasta, 6. septembri 2011. aasta, 17. jaanuari 2013. aasta ja 19. detsembri 2019. aasta otsuseid (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu 21. oktoobri 2008. aasta, 19. märtsi 2010. aasta, 6. septembri 2011. aasta, 17. jaanuari 2013. aasta ja 19. detsembri 2019. aasta otsuseid (1),

| — | võttes arvesse Hispaania Junta Electoral Centrali (keskvalimiskomisjon) 13. juuni 2019. aasta otsust (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Hispaania Junta Electoral Centrali (keskvalimiskomisjon) 13. juuni 2019. aasta otsust (2),

| — | võttes arvesse 13. jaanuari 2020. aasta täiskogu istungil avaldatud teadaannet, et kooskõlas Euroopa Kohtu 19. detsembri 2019. aasta otsusega võttis parlament teadmiseks Antoni Comín i Oliverese valimise Euroopa Parlamendi liikmeks alates 2. juulist 2019, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 13. jaanuari 2020. aasta täiskogu istungil avaldatud teadaannet, et kooskõlas Euroopa Kohtu 19. detsembri 2019. aasta otsusega võttis parlament teadmiseks Antoni Comín i Oliverese valimise Euroopa Parlamendi liikmeks alates 2. juulist 2019,

| — | võttes arvesse Hispaania põhiseaduse artikli 71 lõikeid 1 ja 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Hispaania põhiseaduse artikli 71 lõikeid 1 ja 2,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 5 lõiget 2, artikli 6 lõiget 1 ja artiklit 9, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 5 lõiget 2, artikli 6 lõiget 1 ja artiklit 9,

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A9-0021/2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A9-0021/2021),

| A. | arvestades, et Hispaania Tribunal Supremo teise koja esimees taotles Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artikli 9 esimese lõigu punkti b alusel Euroopa Parlamendi liikme Antoni Comín i Oliverese puutumatuse äravõtmist seoses erimenetlusega nr 3/20907/2017 – kriminaalmenetlus seoses väidetava mässule õhutamisega, mis on sätestatud Hispaania karistusseadustiku artiklites 544 ja 545, ning avaliku sektori vahendite omastamisega, mis on sätestatud Hispaania karistusseadustiku artiklis 432 koostoimes Hispaania karistusseadustiku artikliga 252; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Hispaania Tribunal Supremo teise koja esimees taotles Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artikli 9 esimese lõigu punkti b alusel Euroopa Parlamendi liikme Antoni Comín i Oliverese puutumatuse äravõtmist seoses erimenetlusega nr 3/20907/2017 – kriminaalmenetlus seoses väidetava mässule õhutamisega, mis on sätestatud Hispaania karistusseadustiku artiklites 544 ja 545, ning avaliku sektori vahendite omastamisega, mis on sätestatud Hispaania karistusseadustiku artiklis 432 koostoimes Hispaania karistusseadustiku artikliga 252;

| B. | arvestades, et teod, mille eest esitati süüdistus, pandi väidetavalt toime 2017. aastal; arvestades, et süüdistuste esitamise määrus tehti selles kohtuasjas 21. märtsil 2018 ja seda kinnitati hilisemates kohtumäärustes edasikaebuste rahuldamata jätmise kohta; arvestades, et uurimine lõpetati 9. juuli 2018. aasta korraldusega ja kinnitati lõplikuks 25. oktoobril 2018; arvestades, et 9. juuli 2018. aasta kohtumäärusega kuulutati Antoni Comín i Oliveres koos muude isikutega kohtu solvamises süüdi ning langetati otsus menetlus tema ja teiste isikute suhtes peatada, kuni nad on leitud; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et teod, mille eest esitati süüdistus, pandi väidetavalt toime 2017. aastal; arvestades, et süüdistuste esitamise määrus tehti selles kohtuasjas 21. märtsil 2018 ja seda kinnitati hilisemates kohtumäärustes edasikaebuste rahuldamata jätmise kohta; arvestades, et uurimine lõpetati 9. juuli 2018. aasta korraldusega ja kinnitati lõplikuks 25. oktoobril 2018; arvestades, et 9. juuli 2018. aasta kohtumäärusega kuulutati Antoni Comín i Oliveres koos muude isikutega kohtu solvamises süüdi ning langetati otsus menetlus tema ja teiste isikute suhtes peatada, kuni nad on leitud;

| C. | arvestades, et kooskõlas Euroopa Kohtu 19. detsembri 2019. aasta otsusega võttis parlament teadmiseks Antoni Comín i Oliverese valimise Euroopa Parlamendi liikmeks alates 2. juulist 2019; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et kooskõlas Euroopa Kohtu 19. detsembri 2019. aasta otsusega võttis parlament teadmiseks Antoni Comín i Oliverese valimise Euroopa Parlamendi liikmeks alates 2. juulist 2019;

| D. | arvestades, et kõnealune isik omandas Euroopa Parlamendi liikme staatuse 13. juunil 2019; arvestades, et puutumatuse äravõtmise taotlus puudutab seega asjaolusid ja süüdistuse esitamist, mis leidsid aset enne Euroopa Parlamendi liikme staatuse ja seega ka puutumatuse saamist; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et kõnealune isik omandas Euroopa Parlamendi liikme staatuse 13. juunil 2019; arvestades, et puutumatuse äravõtmise taotlus puudutab seega asjaolusid ja süüdistuse esitamist, mis leidsid aset enne Euroopa Parlamendi liikme staatuse ja seega ka puutumatuse saamist;

| E. | arvestades, et õiguskomisjon võttis teadmiseks dokumendid, mille Antoni Comín i Oliveres esitas komisjoni liikmetele vastavalt kodukorra artikli 9 lõikele 6 ja mida ta pidas menetluse jaoks asjakohaseks; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et õiguskomisjon võttis teadmiseks dokumendid, mille Antoni Comín i Oliveres esitas komisjoni liikmetele vastavalt kodukorra artikli 9 lõikele 6 ja mida ta pidas menetluse jaoks asjakohaseks;

| F. | arvestades, et kohtumenetluse asjakohasuse üle otsustavad liikmesriikide ametiasutused; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et kohtumenetluse asjakohasuse üle otsustavad liikmesriikide ametiasutused;

| G. | arvestades, et Euroopa Parlamendi ülesanne ei ole uurida riikide õigus- ja kohtusüsteemide pädevust; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Euroopa Parlamendi ülesanne ei ole uurida riikide õigus- ja kohtusüsteemide pädevust;

| H. | arvestades, et Euroopa Parlamendil puudub pädevus hinnata ja uurida kõnealuste kriminaalmenetluste eest vastutavate liikmesriigi õigusasutuste pädevust; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Euroopa Parlamendil puudub pädevus hinnata ja uurida kõnealuste kriminaalmenetluste eest vastutavate liikmesriigi õigusasutuste pädevust;

| I. | arvestades, et Hispaania õiguse kohaselt, nagu seda on tõlgendanud liikmesriigi kohtud ja nagu kõnealune liikmesriik on parlamendile teatanud, on Euroopa Parlamendi liikmelt puutumatuse äravõtmist taotlev pädev asutus Hispaania Tribunal Supremo teine kriminaalkolleegium; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Hispaania õiguse kohaselt, nagu seda on tõlgendanud liikmesriigi kohtud ja nagu kõnealune liikmesriik on parlamendile teatanud, on Euroopa Parlamendi liikmelt puutumatuse äravõtmist taotlev pädev asutus Hispaania Tribunal Supremo teine kriminaalkolleegium;

| J. | arvestades, et kohtumenetlus ei ole seotud Euroopa Parlamendi liikme kohustuste täitmisel avaldatud arvamustega ega antud häältega Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artikli 8 tähenduses; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et kohtumenetlus ei ole seotud Euroopa Parlamendi liikme kohustuste täitmisel avaldatud arvamustega ega antud häältega Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artikli 8 tähenduses;

| K. | arvestades, et Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artikli 9 esimese lõigu punktis a on sätestatud, et Euroopa Parlamendi liikmetel on oma riigi territooriumil samasugune immuniteet nagu selle riigi parlamendi liikmetel; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artikli 9 esimese lõigu punktis a on sätestatud, et Euroopa Parlamendi liikmetel on oma riigi territooriumil samasugune immuniteet nagu selle riigi parlamendi liikmetel;

| L. | arvestades, et Hispaania põhiseaduse artikli 71 lõigetes 1 ja 2 on sätestatud, et:






  „1. | Parlamendi alamkoja liikmetel ja senaatoritel on oma ülesannete täitmisel väljendatud seisukohtade suhtes täielik puutumatus. |
| --- | --- | --- |

L.

arvestades, et Hispaania põhiseaduse artikli 71 lõigetes 1 ja 2 on sätestatud, et:

„1.

Parlamendi alamkoja liikmetel ja senaatoritel on oma ülesannete täitmisel väljendatud seisukohtade suhtes täielik puutumatus.

| 2. | Parlamendi alamkoja liikmetel ja senaatoritel on oma ametiajal ka menetluslik puutumatus ning neid võib vahistada ainult õigusrikkumiselt tabamise korral. Neile ei või süüdistust esitada ega neid kohtu alla anda ilma parlamendi vastava koja eelneva loata.“; |
| --- | --- |

2.

Parlamendi alamkoja liikmetel ja senaatoritel on oma ametiajal ka menetluslik puutumatus ning neid võib vahistada ainult õigusrikkumiselt tabamise korral. Neile ei või süüdistust esitada ega neid kohtu alla anda ilma parlamendi vastava koja eelneva loata.“;

| M. | arvestades, et puutumatuse äravõtmise taotluses teatatakse seoses Hispaania põhiseaduse artikli 71 kohaldamisega ja eelkõige menetluse etapiga, millest alates ei ole vaja taotleda parlamendiliikme staatuse omandanud süüdistatava isiku suhtes parlamendi luba kriminaalmenetluse läbiviimiseks, et puutumatuse äravõtmise taotlus ei ole vajalik juhul, kui parlamendiliikme staatus on omandatud ajal, mil eelnevalt algatatud kohtumenetlus on pooleli, või juhul, kui parlamendiliige astub ametisse pärast ametliku süüdistuse esitamist; arvestades, et seetõttu ei ole Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artikli 9 esimese lõigu punkti a kohaselt puutumatuse äravõtmist Hispaania territooriumil meetmete võtmiseks vaja taotleda; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et puutumatuse äravõtmise taotluses teatatakse seoses Hispaania põhiseaduse artikli 71 kohaldamisega ja eelkõige menetluse etapiga, millest alates ei ole vaja taotleda parlamendiliikme staatuse omandanud süüdistatava isiku suhtes parlamendi luba kriminaalmenetluse läbiviimiseks, et puutumatuse äravõtmise taotlus ei ole vajalik juhul, kui parlamendiliikme staatus on omandatud ajal, mil eelnevalt algatatud kohtumenetlus on pooleli, või juhul, kui parlamendiliige astub ametisse pärast ametliku süüdistuse esitamist; arvestades, et seetõttu ei ole Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artikli 9 esimese lõigu punkti a kohaselt puutumatuse äravõtmist Hispaania territooriumil meetmete võtmiseks vaja taotleda;

| N. | arvestades, et Euroopa Parlament ei saa parlamendiliikmete suhtes kohaldatavaid privileege ja immuniteete puudutavaid liikmesriigi reegleid tõlgendada; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et Euroopa Parlament ei saa parlamendiliikmete suhtes kohaldatavaid privileege ja immuniteete puudutavaid liikmesriigi reegleid tõlgendada;

| O. | arvestades, et Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artikli 9 esimese lõigu punktis b on sätestatud, et Euroopa Parlamendi liikmetel on teise riigi territooriumil immuniteet tõkendite ja kohtumenetluse suhtes; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artikli 9 esimese lõigu punktis b on sätestatud, et Euroopa Parlamendi liikmetel on teise riigi territooriumil immuniteet tõkendite ja kohtumenetluse suhtes;

| P. | arvestades, et 4. novembril 2019 andis Tribunal Supremo teine koda korralduse anda välja „selleks, et kriminaalmenetlus saaks toimuda [...] vastavalt ettenähtule: riigisisene (riigisisesed) vahistamismäärus(ed), Euroopa vahistamismäärus(ed) või rahvusvaheline (rahvusvahelised) vahistamismäärus(ed)“ Antoni Comín i Oliverese ja teiste kohtu solvamises süüdi tunnistatud isikute väljaandmiseks; arvestades, et nagu on selgitatud puutumatuse äravõtmise taotluses, jäeti 10. jaanuaril 2020 selle otsuse peale esitatud kaebus rahuldamata selles osas, mis puudutab „asjaomaste riigisiseste läbiotsimis-, vahistamis- ja kinnipidamismääruste ning rahvusvaheliste ja Euroopa vahistamismääruste tühistamist“, ning rahuldati „4. novembri 2019. aasta korralduse vastu vastavalt tõlgendusele, mille Euroopa Liidu Kohus andis oma 19. detsembri 2019. aasta otsuses, millega tunnustati kaebuse esitaja(te) privileege ja immuniteete Euroopa Parlamendi liikme(te)na vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu protokolli nr 7 artiklile 9“, ning samuti otsustati nõuda, et Euroopa Parlament võtaks ära Antoni Comín i Oliverese puutumatuse, et täita välja antud Euroopa vahistamismäärus(ed), ning teavitada sellest Belgia täitvat asutust; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et 4. novembril 2019 andis Tribunal Supremo teine koda korralduse anda välja „selleks, et kriminaalmenetlus saaks toimuda [...] vastavalt ettenähtule: riigisisene (riigisisesed) vahistamismäärus(ed), Euroopa vahistamismäärus(ed) või rahvusvaheline (rahvusvahelised) vahistamismäärus(ed)“ Antoni Comín i Oliverese ja teiste kohtu solvamises süüdi tunnistatud isikute väljaandmiseks; arvestades, et nagu on selgitatud puutumatuse äravõtmise taotluses, jäeti 10. jaanuaril 2020 selle otsuse peale esitatud kaebus rahuldamata selles osas, mis puudutab „asjaomaste riigisiseste läbiotsimis-, vahistamis- ja kinnipidamismääruste ning rahvusvaheliste ja Euroopa vahistamismääruste tühistamist“, ning rahuldati „4. novembri 2019. aasta korralduse vastu vastavalt tõlgendusele, mille Euroopa Liidu Kohus andis oma 19. detsembri 2019. aasta otsuses, millega tunnustati kaebuse esitaja(te) privileege ja immuniteete Euroopa Parlamendi liikme(te)na vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu protokolli nr 7 artiklile 9“, ning samuti otsustati nõuda, et Euroopa Parlament võtaks ära Antoni Comín i Oliverese puutumatuse, et täita välja antud Euroopa vahistamismäärus(ed), ning teavitada sellest Belgia täitvat asutust;

| Q. | arvestades, et parlamendi kodukorra artikli 9 lõige 8 näeb ette, et õiguskomisjon ei võta mingil juhul seisukohta küsimuses, kas parlamendiliige on süüdi või mitte või kas arvamused või teod, milles parlamendiliiget süüdistatakse, õigustavad tema vastutuselevõtmist, seda isegi siis, kui taotluse läbivaatamise käigus on juhtumi asjaolud komisjonile üksikasjalikult teatavaks saanud; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et parlamendi kodukorra artikli 9 lõige 8 näeb ette, et õiguskomisjon ei võta mingil juhul seisukohta küsimuses, kas parlamendiliige on süüdi või mitte või kas arvamused või teod, milles parlamendiliiget süüdistatakse, õigustavad tema vastutuselevõtmist, seda isegi siis, kui taotluse läbivaatamise käigus on juhtumi asjaolud komisjonile üksikasjalikult teatavaks saanud;

| R. | arvestades, et kodukorra artikli 5 lõike 2 kohaselt ei ole parlamentaarne puutumatus parlamendiliikme isiklik eesõigus, vaid parlamendi kui terviku ja selle liikmete sõltumatuse tagatis; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et kodukorra artikli 5 lõike 2 kohaselt ei ole parlamentaarne puutumatus parlamendiliikme isiklik eesõigus, vaid parlamendi kui terviku ja selle liikmete sõltumatuse tagatis;

| S. | arvestades, et parlamentaarse puutumatuse eesmärk on kaitsta parlamenti ja selle liikmeid kohtumenetluse eest, mis käsitleb parlamendiliikme kohustuste täitmisel tehtud tegusid, mida ei saa neist kohustustest eristada; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et parlamentaarse puutumatuse eesmärk on kaitsta parlamenti ja selle liikmeid kohtumenetluse eest, mis käsitleb parlamendiliikme kohustuste täitmisel tehtud tegusid, mida ei saa neist kohustustest eristada;

| T. | arvestades, et süüdistusel ei ole ilmselgelt mingit seost Antoni Comín i Oliverese positsiooniga Euroopa Parlamendi liikmena, vaid tema endise ametikohaga Kataloonia piirkondliku valitsuse (Govern) piirkondliku tervishoiuministrina; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et süüdistusel ei ole ilmselgelt mingit seost Antoni Comín i Oliverese positsiooniga Euroopa Parlamendi liikmena, vaid tema endise ametikohaga Kataloonia piirkondliku valitsuse (Govern) piirkondliku tervishoiuministrina;

| U. | arvestades, et Antoni Comín i Oliveres kuulub isikute rühma, kes on temaga sarnases olukorras ja keda kõnealustes kuritegudes süüdistatakse, kusjuures ainus erinevus on see, et tal on praegu Euroopa Parlamendi liikme puutumatus; arvestades, et seetõttu tuleks meeles pidada, et Antoni Comín i Oliveres ei ole kõnealuses asjas ainus süüdistatav isik; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et Antoni Comín i Oliveres kuulub isikute rühma, kes on temaga sarnases olukorras ja keda kõnealustes kuritegudes süüdistatakse, kusjuures ainus erinevus on see, et tal on praegu Euroopa Parlamendi liikme puutumatus; arvestades, et seetõttu tuleks meeles pidada, et Antoni Comín i Oliveres ei ole kõnealuses asjas ainus süüdistatav isik;

| V. | arvestades, et teod, mille eest süüdistus esitati, pandi toime 2017. aastal ja kõnealune kriminaalmenetlus algatati Antoni Comín i Oliverese suhtes 2018. aastal; arvestades, et selle põhjal ei saa väita, et kohtumenetlus algatati kavatsusega takistada Antoni Comín i Oliverese tulevast poliitilist tegevust Euroopa Parlamendi liikmena, sest sel ajal oli Antoni Comín i Oliverese staatus Euroopa Parlamendi liikmena veel hüpoteetiline ja tulevane; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et teod, mille eest süüdistus esitati, pandi toime 2017. aastal ja kõnealune kriminaalmenetlus algatati Antoni Comín i Oliverese suhtes 2018. aastal; arvestades, et selle põhjal ei saa väita, et kohtumenetlus algatati kavatsusega takistada Antoni Comín i Oliverese tulevast poliitilist tegevust Euroopa Parlamendi liikmena, sest sel ajal oli Antoni Comín i Oliverese staatus Euroopa Parlamendi liikmena veel hüpoteetiline ja tulevane;

| W. | arvestades, et Euroopa Parlament ei ole kõnesoleva juhtumi puhul leidnud tõendeid fumus persecutionis’e kohta, s.t et tal ei ole faktilisi andmeid, mis viitaksid sellele, et kohtumenetluse eesmärk võiks olla tekitada kahju parlamendiliikme poliitilisele tegevusele, sealhulgas tegevusele Euroopa Parlamendi liikmena; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et Euroopa Parlament ei ole kõnesoleva juhtumi puhul leidnud tõendeid fumus persecutionis’e kohta, s.t et tal ei ole faktilisi andmeid, mis viitaksid sellele, et kohtumenetluse eesmärk võiks olla tekitada kahju parlamendiliikme poliitilisele tegevusele, sealhulgas tegevusele Euroopa Parlamendi liikmena;

| 1. | otsustab Antoni Comín i Oliverese puutumatuse ära võtta vastavalt Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artikli 9 esimese lõigu punktile b; |
| --- | --- |

1.

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja vastutava parlamendikomisjoni raport viivitamatult Hispaania ametiasutustele ja Antoni Comín i Oliveresele. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 21. oktoober 2008, Marra vs. De Gregorio ja Clemente, C-200/07 ja C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; kohtuotsus, Üldkohus, 19. märts 2010, Gollnisch vs. parlament, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; kohtuotsus, Euroopa Kohus, 6. september 2011, Patriciello, C-163/10, ECLI: EU:C:2011:543; kohtuotsus, Üldkohus, 17. jaanuar 2013, Gollnisch vs. parlament, T-346/11 ja T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23; kohtuotsus, Euroopa Kohus, 19. detsember 2019, Junqueras Vies, C-502/19, ECLI:EU:C:2019:1115.

(2)  Boletín Oficial del Estado, nr 142, 14. juuni 2019, lk 62477–62478.

---

| 24.11.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 474/162 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 474/162

---

P9_TA(2021)0061

Clara Ponsatí Obiolsi puutumatuse äravõtmise taotlus

Euroopa Parlamendi 9. märtsi 2021. aasta otsus Clara Ponsatí Obiolsi puutumatuse äravõtmise taotluse kohta (2020/2031(IMM))

(2021/C 474/19)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse 10. veebruaril 2020. aastal saadud puutumatuse äravõtmise taotlust, mille edastas Hispaania Tribunal Supremo (Hispaania kõrgeim kohus) president ja tegi Hispaania Tribunal Supremo teise koja esimees 4. veebruaril 2020 seoses erimenetlusega nr 3/20907/2017, ning võttes arvesse nimetatud puutumatuse äravõtmise taotluse teatavaks tegemist 13. veebruari 2020. aasta täiskogu istungil, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 10. veebruaril 2020. aastal saadud puutumatuse äravõtmise taotlust, mille edastas Hispaania Tribunal Supremo (Hispaania kõrgeim kohus) president ja tegi Hispaania Tribunal Supremo teise koja esimees 4. veebruaril 2020 seoses erimenetlusega nr 3/20907/2017, ning võttes arvesse nimetatud puutumatuse äravõtmise taotluse teatavaks tegemist 13. veebruari 2020. aasta täiskogu istungil,

| — | olles vastavalt kodukorra artikli 9 lõikele 6 Clara Ponsatí Obiolsi ära kuulanud, |
| --- | --- |

—

olles vastavalt kodukorra artikli 9 lõikele 6 Clara Ponsatí Obiolsi ära kuulanud,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artikleid 8 ja 9 ning otsestel ja üldistel valimistel Euroopa Parlamendi liikmete valimist käsitleva 20. septembri 1976. aasta akti artikli 6 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artikleid 8 ja 9 ning otsestel ja üldistel valimistel Euroopa Parlamendi liikmete valimist käsitleva 20. septembri 1976. aasta akti artikli 6 lõiget 2,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu 21. oktoobri 2008. aasta, 19. märtsi 2010. aasta, 6. septembri 2011. aasta, 17. jaanuari 2013. aasta ja 19. detsembri 2019. aasta otsuseid (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu 21. oktoobri 2008. aasta, 19. märtsi 2010. aasta, 6. septembri 2011. aasta, 17. jaanuari 2013. aasta ja 19. detsembri 2019. aasta otsuseid (1),

| — | võttes arvesse Hispaania Junta Electoral Centrali (keskvalimiskomisjon) 23. jaanuari 2020. aasta otsust (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Hispaania Junta Electoral Centrali (keskvalimiskomisjon) 23. jaanuari 2020. aasta otsust (2),

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 28. juuni 2018. aasta otsust (EL) 2018/937, millega määratakse kindlaks Euroopa Parlamendi koosseis (3), ja Euroopa Ülemkogu 29. oktoobri 2019. aasta otsust (EL) 2019/1810, mis tehti kokkuleppel Ühendkuningriigiga ja millega pikendatakse ELi lepingu artikli 50 lõike 3 kohast tähtaega (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 28. juuni 2018. aasta otsust (EL) 2018/937, millega määratakse kindlaks Euroopa Parlamendi koosseis (3), ja Euroopa Ülemkogu 29. oktoobri 2019. aasta otsust (EL) 2019/1810, mis tehti kokkuleppel Ühendkuningriigiga ja millega pikendatakse ELi lepingu artikli 50 lõike 3 kohast tähtaega (4),

| — | võttes arvesse 10. veebruari 2020. aasta täiskogu istungil avaldatud teadaannet, et kooskõlas Euroopa Ülemkogu 28. juuni 2018. aasta otsusega ja pärast Ühendkuningriigi Euroopa Liidust väljaastumist 31. jaanuaril 2020 võttis parlament teadmiseks Clara Ponsatí Obiolsi valimise Euroopa Parlamendi liikmeks alates 1. veebruarist 2020, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 10. veebruari 2020. aasta täiskogu istungil avaldatud teadaannet, et kooskõlas Euroopa Ülemkogu 28. juuni 2018. aasta otsusega ja pärast Ühendkuningriigi Euroopa Liidust väljaastumist 31. jaanuaril 2020 võttis parlament teadmiseks Clara Ponsatí Obiolsi valimise Euroopa Parlamendi liikmeks alates 1. veebruarist 2020,

| — | võttes arvesse Hispaania põhiseaduse artikli 71 lõikeid 1 ja 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Hispaania põhiseaduse artikli 71 lõikeid 1 ja 2,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 5 lõiget 2, artikli 6 lõiget 1 ja artiklit 9, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 5 lõiget 2, artikli 6 lõiget 1 ja artiklit 9,

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A9-0022/2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A9-0022/2021),

| A. | arvestades, et Hispaania Tribunal Supremo teise koja esimees taotles Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli protokolli nr 7 artikli 9 esimese lõigu punkti b alusel Euroopa Parlamendi liikme Clara Ponsatí Obiolsi puutumatuse äravõtmist seoses erimenetlusega nr 3/20907/2017 – kriminaalmenetlus seoses väidetava mässule õhutamisega, mis on sätestatud Hispaania karistusseadustiku artiklites 544 ja 545; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Hispaania Tribunal Supremo teise koja esimees taotles Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli protokolli nr 7 artikli 9 esimese lõigu punkti b alusel Euroopa Parlamendi liikme Clara Ponsatí Obiolsi puutumatuse äravõtmist seoses erimenetlusega nr 3/20907/2017 – kriminaalmenetlus seoses väidetava mässule õhutamisega, mis on sätestatud Hispaania karistusseadustiku artiklites 544 ja 545;

| B. | arvestades, et teod, mille eest esitati süüdistus, pandi väidetavalt toime 2017. aastal; arvestades, et süüdistuste esitamise määrus tehti selles kohtuasjas 21. märtsil 2018 ja seda kinnitati hilisemates kohtumäärustes edasikaebuste rahuldamata jätmise kohta; arvestades, et uurimine lõpetati 9. juuli 2018. aasta korraldusega ja kinnitati lõplikuks 25. oktoobril 2018; arvestades, et 9. juuli 2018. aasta kohtumäärusega kuulutati Clara Ponsatí Obiols koos muude isikutega kohtu solvamises süüdi ning langetati otsus menetlus tema ja teiste isikute suhtes peatada, kuni nad on leitud; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et teod, mille eest esitati süüdistus, pandi väidetavalt toime 2017. aastal; arvestades, et süüdistuste esitamise määrus tehti selles kohtuasjas 21. märtsil 2018 ja seda kinnitati hilisemates kohtumäärustes edasikaebuste rahuldamata jätmise kohta; arvestades, et uurimine lõpetati 9. juuli 2018. aasta korraldusega ja kinnitati lõplikuks 25. oktoobril 2018; arvestades, et 9. juuli 2018. aasta kohtumäärusega kuulutati Clara Ponsatí Obiols koos muude isikutega kohtu solvamises süüdi ning langetati otsus menetlus tema ja teiste isikute suhtes peatada, kuni nad on leitud;

| C. | võttes arvesse, et Hispaania Junta Electoral Central (keskvalimiskomisjon) tunnistas Clara Ponsatí Obiolsi valituks 23. jaanuaril 2020; võttes arvesse, et pärast Ühendkuningriigi Euroopa Liidust väljaastumist 31. jaanuaril 2020 võttis parlament teadmiseks Clara Ponsatí Obiolsi valimise Euroopa Parlamendi liikmeks alates 1. veebruarist 2020; |
| --- | --- |

C.

võttes arvesse, et Hispaania Junta Electoral Central (keskvalimiskomisjon) tunnistas Clara Ponsatí Obiolsi valituks 23. jaanuaril 2020; võttes arvesse, et pärast Ühendkuningriigi Euroopa Liidust väljaastumist 31. jaanuaril 2020 võttis parlament teadmiseks Clara Ponsatí Obiolsi valimise Euroopa Parlamendi liikmeks alates 1. veebruarist 2020;

| D. | arvestades, et kõnealune isik sai Euroopa Parlamendi liikme staatuse 23. jaanuaril 2020; arvestades, et puutumatuse äravõtmise taotlus puudutab seega asjaolusid ja süüdistuse esitamist, mis leidsid aset enne Euroopa Parlamendi liikme staatuse ja seega ka puutumatuse saamist; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et kõnealune isik sai Euroopa Parlamendi liikme staatuse 23. jaanuaril 2020; arvestades, et puutumatuse äravõtmise taotlus puudutab seega asjaolusid ja süüdistuse esitamist, mis leidsid aset enne Euroopa Parlamendi liikme staatuse ja seega ka puutumatuse saamist;

| E. | arvestades, et õiguskomisjon võttis teadmiseks dokumendid, mille Clara Ponsatí Obiols esitas komisjoni liikmetele vastavalt kodukorra artikli 9 lõikele 6 ja mida ta pidas menetluse jaoks asjakohaseks; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et õiguskomisjon võttis teadmiseks dokumendid, mille Clara Ponsatí Obiols esitas komisjoni liikmetele vastavalt kodukorra artikli 9 lõikele 6 ja mida ta pidas menetluse jaoks asjakohaseks;

| F. | arvestades, et kohtumenetluse asjakohasuse üle otsustavad liikmesriikide ametiasutused; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et kohtumenetluse asjakohasuse üle otsustavad liikmesriikide ametiasutused;

| G. | arvestades, et Euroopa Parlamendi ülesanne ei ole uurida riikide õigus- ja kohtusüsteemide pädevust; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Euroopa Parlamendi ülesanne ei ole uurida riikide õigus- ja kohtusüsteemide pädevust;

| H. | arvestades, et Euroopa Parlamendil puudub pädevus hinnata ja uurida kõnealuste kriminaalmenetluste eest vastutavate liikmesriigi õigusasutuste pädevust; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Euroopa Parlamendil puudub pädevus hinnata ja uurida kõnealuste kriminaalmenetluste eest vastutavate liikmesriigi õigusasutuste pädevust;

| I. | arvestades, et Hispaania õiguse kohaselt, nagu seda on tõlgendanud liikmesriigi kohtud ja nagu liikmesriik on parlamendile teatanud, on Euroopa Parlamendi liikmelt puutumatuse äravõtmist taotlev pädev asutus Hispaania Tribunal Supremo teine kriminaalkolleegium; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Hispaania õiguse kohaselt, nagu seda on tõlgendanud liikmesriigi kohtud ja nagu liikmesriik on parlamendile teatanud, on Euroopa Parlamendi liikmelt puutumatuse äravõtmist taotlev pädev asutus Hispaania Tribunal Supremo teine kriminaalkolleegium;

| J. | arvestades, et kohtumenetlus ole seotud Euroopa Parlamendi liikme kohustuste täitmisel avaldatud arvamustega ega antud häältega Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artikli 8 tähenduses; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et kohtumenetlus ole seotud Euroopa Parlamendi liikme kohustuste täitmisel avaldatud arvamustega ega antud häältega Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artikli 8 tähenduses;

| K. | arvestades, et Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artikli 9 esimese lõigu punktis a on sätestatud, et Euroopa Parlamendi liikmetel on oma riigi territooriumil samasugune immuniteet nagu selle riigi parlamendi liikmetel; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artikli 9 esimese lõigu punktis a on sätestatud, et Euroopa Parlamendi liikmetel on oma riigi territooriumil samasugune immuniteet nagu selle riigi parlamendi liikmetel;

| L. | arvestades, et Hispaania põhiseaduse artikli 71 lõigetes 1 ja 2 on sätestatud, et:






  „1. | Parlamendi alamkoja liikmetel ja senaatoritel on oma ülesannete täitmisel väljendatud seisukohtade suhtes täielik puutumatus. |
| --- | --- | --- |

L.

arvestades, et Hispaania põhiseaduse artikli 71 lõigetes 1 ja 2 on sätestatud, et:

„1.

Parlamendi alamkoja liikmetel ja senaatoritel on oma ülesannete täitmisel väljendatud seisukohtade suhtes täielik puutumatus.

| 2. | Parlamendi alamkoja liikmetel ja senaatoritel on oma ametiajal ka menetluslik puutumatus ning neid võib vahistada ainult õigusrikkumiselt tabamise korral. Neile ei või süüdistust esitada ega neid kohtu alla anda ilma parlamendi vastava koja eelneva loata.“; |
| --- | --- |

2.

Parlamendi alamkoja liikmetel ja senaatoritel on oma ametiajal ka menetluslik puutumatus ning neid võib vahistada ainult õigusrikkumiselt tabamise korral. Neile ei või süüdistust esitada ega neid kohtu alla anda ilma parlamendi vastava koja eelneva loata.“;

| M. | arvestades, et puutumatuse äravõtmise taotluses teatatakse seoses Hispaania põhiseaduse artikli 71 kohaldamisega ja eelkõige menetluse etapiga, millest alates ei ole vaja taotleda parlamendiliikme staatuse omandanud süüdistatava isiku suhtes parlamendi luba kriminaalmenetluse läbiviimiseks, et puutumatuse äravõtmise taotlus ei ole vajalik juhul, kui parlamendiliikme staatus on omandatud ajal, mil eelnevalt algatatud kohtumenetlus on pooleli, või juhul, kui parlamendiliige astub ametisse pärast ametliku süüdistuse esitamist; arvestades, et seetõttu ei ole Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artikli 9 esimese lõigu punkti a kohaselt puutumatuse äravõtmist Hispaania territooriumil meetmete võtmiseks vaja taotleda; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et puutumatuse äravõtmise taotluses teatatakse seoses Hispaania põhiseaduse artikli 71 kohaldamisega ja eelkõige menetluse etapiga, millest alates ei ole vaja taotleda parlamendiliikme staatuse omandanud süüdistatava isiku suhtes parlamendi luba kriminaalmenetluse läbiviimiseks, et puutumatuse äravõtmise taotlus ei ole vajalik juhul, kui parlamendiliikme staatus on omandatud ajal, mil eelnevalt algatatud kohtumenetlus on pooleli, või juhul, kui parlamendiliige astub ametisse pärast ametliku süüdistuse esitamist; arvestades, et seetõttu ei ole Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artikli 9 esimese lõigu punkti a kohaselt puutumatuse äravõtmist Hispaania territooriumil meetmete võtmiseks vaja taotleda;

| N. | arvestades, et Euroopa Parlament ei saa parlamendiliikmete suhtes kohaldatavaid privileege ja immuniteete puudutavaid liikmesriigi reegleid tõlgendada; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et Euroopa Parlament ei saa parlamendiliikmete suhtes kohaldatavaid privileege ja immuniteete puudutavaid liikmesriigi reegleid tõlgendada;

| O. | arvestades, et Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artikli 9 esimese lõigu punktis b on sätestatud, et Euroopa Parlamendi liikmetel on teise riigi territooriumil immuniteet tõkendite ja kohtumenetluse suhtes; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artikli 9 esimese lõigu punktis b on sätestatud, et Euroopa Parlamendi liikmetel on teise riigi territooriumil immuniteet tõkendite ja kohtumenetluse suhtes;

| P. | arvestades, et 4. novembril 2019 andis Hispaania Tribunal Supremo teine koda korralduse anda välja „selleks, et kriminaalmenetlus saaks toimuda [...] vastavalt ettenähtule: riigisisene (riigisisesed) vahistamismäärus(ed), Euroopa vahistamismäärus(ed) või rahvusvaheline (rahvusvahelised) vahistamismäärus(ed)“ Clara Ponsatí Obiolsi ja teiste kohtu solvamises süüdi tunnistatud isikute väljaandmiseks; arvestades, et nagu on selgitatud puutumatuse äravõtmise taotluses, rahuldati 3. veebruaril 2020 otsus, mis puudutas Clara Ponsatí Obiolsi suhtes tema väljaandmise eesmärgil riigisisese läbiotsimis-, vahistamis- ja kinnipidamismääruse, Euroopa vahistamismääruse ning rahvusvahelise tagaotsimis- ja vahistamismääruse andmist, ning samal ajal esitati taotlus tema puutumatuse äravõtmiseks, et oleks võimalik täita Euroopa vahistamismäärust; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et 4. novembril 2019 andis Hispaania Tribunal Supremo teine koda korralduse anda välja „selleks, et kriminaalmenetlus saaks toimuda [...] vastavalt ettenähtule: riigisisene (riigisisesed) vahistamismäärus(ed), Euroopa vahistamismäärus(ed) või rahvusvaheline (rahvusvahelised) vahistamismäärus(ed)“ Clara Ponsatí Obiolsi ja teiste kohtu solvamises süüdi tunnistatud isikute väljaandmiseks; arvestades, et nagu on selgitatud puutumatuse äravõtmise taotluses, rahuldati 3. veebruaril 2020 otsus, mis puudutas Clara Ponsatí Obiolsi suhtes tema väljaandmise eesmärgil riigisisese läbiotsimis-, vahistamis- ja kinnipidamismääruse, Euroopa vahistamismääruse ning rahvusvahelise tagaotsimis- ja vahistamismääruse andmist, ning samal ajal esitati taotlus tema puutumatuse äravõtmiseks, et oleks võimalik täita Euroopa vahistamismäärust;

| Q. | arvestades, et parlamendi kodukorra artikli 9 lõikes 8 nähakse ette, et õiguskomisjon ei võta mingil juhul seisukohta küsimuses, kas parlamendiliige on süüdi või mitte või kas arvamused või teod, milles parlamendiliiget süüdistatakse, õigustavad tema vastutuselevõtmist, seda isegi siis, kui taotluse läbivaatamise käigus on juhtumi asjaolud komisjonile üksikasjalikult teatavaks saanud; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et parlamendi kodukorra artikli 9 lõikes 8 nähakse ette, et õiguskomisjon ei võta mingil juhul seisukohta küsimuses, kas parlamendiliige on süüdi või mitte või kas arvamused või teod, milles parlamendiliiget süüdistatakse, õigustavad tema vastutuselevõtmist, seda isegi siis, kui taotluse läbivaatamise käigus on juhtumi asjaolud komisjonile üksikasjalikult teatavaks saanud;

| R. | arvestades, et kodukorra artikli 5 lõike 2 kohaselt ei ole parlamentaarne puutumatus parlamendiliikme isiklik eesõigus, vaid parlamendi kui terviku ja selle liikmete sõltumatuse tagatis; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et kodukorra artikli 5 lõike 2 kohaselt ei ole parlamentaarne puutumatus parlamendiliikme isiklik eesõigus, vaid parlamendi kui terviku ja selle liikmete sõltumatuse tagatis;

| S. | arvestades, et parlamentaarse puutumatuse eesmärk on kaitsta parlamenti ja selle liikmeid kohtumenetluse eest, milles käsitletakse parlamendiliikme kohustuste täitmisel tehtud tegusid, mida ei saa neist kohustustest eristada; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et parlamentaarse puutumatuse eesmärk on kaitsta parlamenti ja selle liikmeid kohtumenetluse eest, milles käsitletakse parlamendiliikme kohustuste täitmisel tehtud tegusid, mida ei saa neist kohustustest eristada;

| T. | arvestades, et süüdistusel ei ole ilmselgelt mingit seost Clara Ponsatí Obiolsi positsiooniga Euroopa Parlamendi liikmena, vaid tema endise ametikohaga Kataloonia piirkondliku valitsuse (Govern) piirkondliku haridusministrina; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et süüdistusel ei ole ilmselgelt mingit seost Clara Ponsatí Obiolsi positsiooniga Euroopa Parlamendi liikmena, vaid tema endise ametikohaga Kataloonia piirkondliku valitsuse (Govern) piirkondliku haridusministrina;

| U. | arvestades, et Clara Ponsatí Obiols kuulub isikute rühma, kes on temaga sarnases olukorras ja keda kõnealustes kuritegudes süüdistatakse, kusjuures ainus erinevus on see, et tal on praegu Euroopa Parlamendi liikme puutumatus; arvestades, et seetõttu tuleks meeles pidada, et Clara Ponsatí Obiols ei ole kõnealuses asjas ainus süüdistatav isik; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et Clara Ponsatí Obiols kuulub isikute rühma, kes on temaga sarnases olukorras ja keda kõnealustes kuritegudes süüdistatakse, kusjuures ainus erinevus on see, et tal on praegu Euroopa Parlamendi liikme puutumatus; arvestades, et seetõttu tuleks meeles pidada, et Clara Ponsatí Obiols ei ole kõnealuses asjas ainus süüdistatav isik;

| V. | arvestades, et teod, mille eest süüdistus esitati, pandi toime 2017. aastal ja kõnealune kriminaalmenetlus algatati Clara Ponsatí Obiolsi suhtes 2018. aastal; arvestades, et selle põhjal ei saa väita, et kohtumenetlust alustati kavatsusega takistada Clara Ponsatí Obiolsi tulevast poliitilist tegevust Euroopa Parlamendi liikmena, sest sel ajal oli Clara Ponsatí Obiolsi staatus Euroopa Parlamendi liikmena veel hüpoteetiline ja tulevane; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et teod, mille eest süüdistus esitati, pandi toime 2017. aastal ja kõnealune kriminaalmenetlus algatati Clara Ponsatí Obiolsi suhtes 2018. aastal; arvestades, et selle põhjal ei saa väita, et kohtumenetlust alustati kavatsusega takistada Clara Ponsatí Obiolsi tulevast poliitilist tegevust Euroopa Parlamendi liikmena, sest sel ajal oli Clara Ponsatí Obiolsi staatus Euroopa Parlamendi liikmena veel hüpoteetiline ja tulevane;

| W. | arvestades, et Euroopa Parlament ei ole kõnesoleva juhtumi puhul leidnud tõendeid fumus persecutionis’e kohta, s.t et tal ei ole faktilisi andmeid, mis viitaksid sellele, et kohtumenetluse eesmärk võiks olla tekitada kahju parlamendiliikme poliitilisele tegevusele, sealhulgas tegevusele Euroopa Parlamendi liikmena; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et Euroopa Parlament ei ole kõnesoleva juhtumi puhul leidnud tõendeid fumus persecutionis’e kohta, s.t et tal ei ole faktilisi andmeid, mis viitaksid sellele, et kohtumenetluse eesmärk võiks olla tekitada kahju parlamendiliikme poliitilisele tegevusele, sealhulgas tegevusele Euroopa Parlamendi liikmena;

| 1. | otsustab Clara Ponsatí Obiolsi puutumatuse ära võtta vastavalt Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artikli 9 esimese lõigu punktile b; |
| --- | --- |

1.

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja vastutava parlamendikomisjoni raport viivitamatult Hispaania ametiasutustele ja Clara Ponsatí Obiolsile. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 21. oktoober 2008, Marra vs. De Gregorio ja Clemente, C-200/07 ja C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; kohtuotsus, Üldkohus, 19. märts 2010, Gollnisch vs. parlament, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; kohtuotsus, Euroopa Kohus, 6. september 2011, Patriciello, C-163/10, ECLI: EU:C:2011:543; kohtuotsus, Üldkohus, 17. jaanuar 2013, Gollnisch vs. parlament, T-346/11 ja T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23; kohtuotsus, Euroopa Kohus, 19. detsember 2019, Junqueras Vies, C-502/19, ECLI:EU:C:2019:1115.

(2)  Boletín Oficial del Estado, nr 21, 24. jaanuar 2020, lk 7441–7442.

(3)  ELT L 165 I, 2.7.2018, lk 1.

(4)  ELT L 278 I, 30.10.2019, lk 1.

---

| 24.11.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 474/165 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 474/165

---

P9_TA(2021)0062

Valter Flego puutumatuse äravõtmise taotlus

Euroopa Parlamendi 9. märtsi 2021. aasta otsus Valter Flego puutumatuse äravõtmise taotluse kohta (2020/2054(IMM))

(2021/C 474/20)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Valter Flego puutumatuse äravõtmise taotlust, mille esitas 19. veebruaril 2020 Horvaatia Vabariigi Rijeka maakohtu nõukogu esimees seoses poolelioleva kriminaalmenetlusega Rijeka maakonna kriminaalkohtus ja mis tehti teatavaks Euroopa Parlamendi täiskogu istungil 26. märtsil 2020. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Valter Flego puutumatuse äravõtmise taotlust, mille esitas 19. veebruaril 2020 Horvaatia Vabariigi Rijeka maakohtu nõukogu esimees seoses poolelioleva kriminaalmenetlusega Rijeka maakonna kriminaalkohtus ja mis tehti teatavaks Euroopa Parlamendi täiskogu istungil 26. märtsil 2020. aastal,

| — | võttes arvesse asjaolu, et Valter Flego loobus kodukorra artikli 9 lõikega 6 ette nähtud õigusest olla ära kuulatud, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse asjaolu, et Valter Flego loobus kodukorra artikli 9 lõikega 6 ette nähtud õigusest olla ära kuulatud,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artikleid 8 ja 9 ning otsestel ja üldistel valimistel Euroopa Parlamendi liikmete valimist käsitleva 20. septembri 1976. aasta akti artikli 6 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artikleid 8 ja 9 ning otsestel ja üldistel valimistel Euroopa Parlamendi liikmete valimist käsitleva 20. septembri 1976. aasta akti artikli 6 lõiget 2,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu 21. oktoobri 2008. aasta, 19. märtsi 2010. aasta, 6. septembri 2011. aasta, 17. jaanuari 2013. aasta ja 19. detsembri 2019. aasta otsuseid (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu 21. oktoobri 2008. aasta, 19. märtsi 2010. aasta, 6. septembri 2011. aasta, 17. jaanuari 2013. aasta ja 19. detsembri 2019. aasta otsuseid (1),

| — | võttes arvesse Horvaatia Vabariigi põhiseaduse artiklit 75 ning Horvaatia parlamendi kodukorra artikleid 23–28, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Horvaatia Vabariigi põhiseaduse artiklit 75 ning Horvaatia parlamendi kodukorra artikleid 23–28,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 5 lõiget 2, artikli 6 lõiget 1 ja artiklit 9, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 5 lõiget 2, artikli 6 lõiget 1 ja artiklit 9,

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A9-0023/2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A9-0023/2021),

| A. | arvestades, et Rijeka maakonna kriminaalkohtu esimees taotles Valter Flego parlamendiliikme puutumatuse äravõtmist seoses tema vastu algatatud poolelioleva menetlusega kriminaalkoodeksi (2) artikli 291 lõigete 1 ja 2 alusel ametiseisundi kuritarvitamise kuriteo tõttu; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Rijeka maakonna kriminaalkohtu esimees taotles Valter Flego parlamendiliikme puutumatuse äravõtmist seoses tema vastu algatatud poolelioleva menetlusega kriminaalkoodeksi (2) artikli 291 lõigete 1 ja 2 alusel ametiseisundi kuritarvitamise kuriteo tõttu;

| B. | arvestades, et Horvaatia Buzeti linnapeana aitas ta ajavahemikul 1. aprillist 2010 kuni 30. maini 2013 väidetavalt kaasa ebaseaduslike palgalisade maksmisele endale kui linnapeale, abilinnapeale, linnapea büroo direktorile ja veel kolmele direktorile; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Horvaatia Buzeti linnapeana aitas ta ajavahemikul 1. aprillist 2010 kuni 30. maini 2013 väidetavalt kaasa ebaseaduslike palgalisade maksmisele endale kui linnapeale, abilinnapeale, linnapea büroo direktorile ja veel kolmele direktorile;

| C. | arvestades, et Valter Flego valiti Euroopa Parlamenti 2019. aasta mais toimunud valimistel; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Valter Flego valiti Euroopa Parlamenti 2019. aasta mais toimunud valimistel;

| D. | arvestades, et väidetav süütegu ei puuduta Valter Flego seisukohti ega antud hääli tema kohustuste täitmisel vastavalt Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artiklile 8; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et väidetav süütegu ei puuduta Valter Flego seisukohti ega antud hääli tema kohustuste täitmisel vastavalt Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artiklile 8;

| E. | arvestades, et Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artiklis 9 on sätestatud, et Euroopa Parlamendi liikmetel on oma riigi territooriumil samasugune immuniteet nagu selle riigi parlamendi liikmetel; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artiklis 9 on sätestatud, et Euroopa Parlamendi liikmetel on oma riigi territooriumil samasugune immuniteet nagu selle riigi parlamendi liikmetel;

| F. | arvestades, et Horvaatia Vabariigi põhiseaduse artikli 75 lõigetes 2 ja 3 on sätestatud järgmist:
  „Parlamendiliikmele ei või esitada süüdistust, tema suhtes tõkendit kohaldada ega teda karistada oma kohustuste täitmisel Horvaatia Parlamendis avaldatud arvamuste või antud häälte tõttu.
  Parlamendiliikme suhtes ei või tõkendit kohaldada ega algatata kriminaalmenetlust ilma Horvaatia parlamendi nõusolekuta.“; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Horvaatia Vabariigi põhiseaduse artikli 75 lõigetes 2 ja 3 on sätestatud järgmist:

„Parlamendiliikmele ei või esitada süüdistust, tema suhtes tõkendit kohaldada ega teda karistada oma kohustuste täitmisel Horvaatia Parlamendis avaldatud arvamuste või antud häälte tõttu.

Parlamendiliikme suhtes ei või tõkendit kohaldada ega algatata kriminaalmenetlust ilma Horvaatia parlamendi nõusolekuta.“;

| G. | arvestades, et väidetaval süüteol ei ole selget ega kaudset seost Valter Flego kui Euroopa Parlamendi liikme kohustuste täitmisega; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et väidetaval süüteol ei ole selget ega kaudset seost Valter Flego kui Euroopa Parlamendi liikme kohustuste täitmisega;

| H. | arvestades, et üksnes parlament on pädev otsustama, kas antud juhul tuleks puutumatus ära võtta või mitte; arvestades, et parlament võib parlamendiliikme puutumatuse äravõtmise üle otsustamisel võtta mõistlikkuse piires arvesse parlamendiliikme seisukohta (3); |
| --- | --- |

H.

arvestades, et üksnes parlament on pädev otsustama, kas antud juhul tuleks puutumatus ära võtta või mitte; arvestades, et parlament võib parlamendiliikme puutumatuse äravõtmise üle otsustamisel võtta mõistlikkuse piires arvesse parlamendiliikme seisukohta (3);

| I. | arvestades, et parlamendiliikme puutumatuse eesmärk on kaitsta parlamenti ja selle liikmeid kohtumenetluse eest, mis käsitleb parlamendiliikme kohustuste täitmisel tehtud tegusid, mida ei saa neist kohustustest eristada; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et parlamendiliikme puutumatuse eesmärk on kaitsta parlamenti ja selle liikmeid kohtumenetluse eest, mis käsitleb parlamendiliikme kohustuste täitmisel tehtud tegusid, mida ei saa neist kohustustest eristada;

| J. | arvestades, et süüteod, milles Valter Flegot süüdistatakse, pandi toime enne tema valimist Euroopa Parlamenti; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et süüteod, milles Valter Flegot süüdistatakse, pandi toime enne tema valimist Euroopa Parlamenti;

| K. | arvestades, et Euroopa Parlament ei ole kõnesoleva juhtumi puhul leidnud tõendeid fumus persecutionis’e kohta, s.t tal ei ole faktilisi andmeid, mis viitaks sellele, et kohtumenetluse eesmärk on tekitada kahju parlamendiliikme poliitilisele tegevusele, sealhulgas tegevusele Euroopa Parlamendi liikmena; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et Euroopa Parlament ei ole kõnesoleva juhtumi puhul leidnud tõendeid fumus persecutionis’e kohta, s.t tal ei ole faktilisi andmeid, mis viitaks sellele, et kohtumenetluse eesmärk on tekitada kahju parlamendiliikme poliitilisele tegevusele, sealhulgas tegevusele Euroopa Parlamendi liikmena;

| L. | arvestades, et esiteks ei saa parlamenti võrdsustada kohtuga ja teiseks ei tohi parlamendiliiget pidada puutumatuse äravõtmise menetluse raames süüdistatavaks (4); |
| --- | --- |

L.

arvestades, et esiteks ei saa parlamenti võrdsustada kohtuga ja teiseks ei tohi parlamendiliiget pidada puutumatuse äravõtmise menetluse raames süüdistatavaks (4);

| 1. | otsustab Valter Flego puutumatuse ära võtta; |
| --- | --- |

1.

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja vastutava parlamendikomisjoni raport viivitamatult Horvaatia ametiasutustele ja Valter Flegole. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 21. oktoober 2008, Marra vs. De Gregorio ja Clemente, C-200/07 ja C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; kohtuotsus, Üldkohus, 19. märts 2010, Gollnisch vs. parlament, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; kohtuotsus, Euroopa Kohus, 6. september 2011, Patriciello, C-163/10, ECLI: EU:C:2011:543; kohtuotsus, Üldkohus, 17. jaanuar 2013, Gollnisch vs. parlament, T-346/11 ja T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23; kohtuotsus, Euroopa Kohus, 19. detsember 2019, Junqueras Vies, C-502/19, ECLI:EU:C:2019:1115.

(2)  Horvaatia Riigiteataja, 125/11, 144/12, 56/15, 61/15, 101/17, 118/2018 ja 126/2019.

(3)  Kohtuotsus, Üldkohus, 15. oktoober 2008, Mote vs. parlament, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440, punkt 28.

(4)  Kohtuotsus, Üldkohus, 30. aprill 2019, Briois vs. parlament, T-214/18, ECLI:EU:T:2019:266.

---

| 24.11.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 474/167 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 474/167

---

P9_TA(2021)0063

Nuno Melo puutumatuse äravõtmise taotlus

Euroopa Parlamendi 9. märtsi 2021. aasta otsus Nuno Melo puutumatuse äravõtmise taotluse kohta (2020/2050(IMM))

(2021/C 474/21)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse João Nuno Lacerda Teixeira de Melo puutumatuse äravõtmise taotlust, mille esitas 6. veebruaril 2020. aastal Tribunal Judicial da Comarca de Braga, Juízo de Instrução Criminal de Guimarães, 2. Juizo (Braga piirkondliku kohtu Guimarãesi eeluurimiskohtumaja teine kamber) seoses kriminaalmenetlusega, mis on pärast erasüüdistuse esitamist pooleli samas kohtus (menetlus 1039/17.2T9VNF) ja mis tehti teatavaks Euroopa Parlamendi täiskogu istungil 9. märtsil 2020, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse João Nuno Lacerda Teixeira de Melo puutumatuse äravõtmise taotlust, mille esitas 6. veebruaril 2020. aastal Tribunal Judicial da Comarca de Braga, Juízo de Instrução Criminal de Guimarães, 2. Juizo (Braga piirkondliku kohtu Guimarãesi eeluurimiskohtumaja teine kamber) seoses kriminaalmenetlusega, mis on pärast erasüüdistuse esitamist pooleli samas kohtus (menetlus 1039/17.2T9VNF) ja mis tehti teatavaks Euroopa Parlamendi täiskogu istungil 9. märtsil 2020,

| — | olles vastavalt kodukorra artikli 9 lõikele 6 Nuno Melo ära kuulanud, |
| --- | --- |

—

olles vastavalt kodukorra artikli 9 lõikele 6 Nuno Melo ära kuulanud,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artikleid 8 ja 9 ning otsestel ja üldistel valimistel Euroopa Parlamendi liikmete valimist käsitleva 20. septembri 1976. aasta akti artikli 6 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artikleid 8 ja 9 ning otsestel ja üldistel valimistel Euroopa Parlamendi liikmete valimist käsitleva 20. septembri 1976. aasta akti artikli 6 lõiget 2,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu 21. oktoobri 2008. aasta, 19. märtsi 2010. aasta, 6. septembri 2011. aasta, 17. jaanuari 2013. aasta ja 19. detsembri 2019. aasta otsuseid (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu 21. oktoobri 2008. aasta, 19. märtsi 2010. aasta, 6. septembri 2011. aasta, 17. jaanuari 2013. aasta ja 19. detsembri 2019. aasta otsuseid (1),

| — | võttes arvesse Portugali Vabariigi põhiseaduse artikli 157 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Portugali Vabariigi põhiseaduse artikli 157 lõiget 2,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 5 lõiget 2, artikli 6 lõiget 1 ja artiklit 9, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 5 lõiget 2, artikli 6 lõiget 1 ja artiklit 9,

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A9-0024/2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A9-0024/2021),

| A. | arvestades, et kõnealuse menetluse eest vastutav kohtunik on palunud võtta Euroopa Parlamendi liikmelt Nuno Melolt immuniteedi, et ta osaleks kannatanu/tsiviilhagejana kõigis toimingutes, mida peetakse tõe kindlakstegemiseks vajalikuks ja mis viiakse läbi kõnealuses kohtuasjas või muudes pooleliolevates või menetlusse võetavates kohtuasjades seoses asjaomase kohtuasja asjaoludega ja mis hõlmavad samu pooli; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et kõnealuse menetluse eest vastutav kohtunik on palunud võtta Euroopa Parlamendi liikmelt Nuno Melolt immuniteedi, et ta osaleks kannatanu/tsiviilhagejana kõigis toimingutes, mida peetakse tõe kindlakstegemiseks vajalikuks ja mis viiakse läbi kõnealuses kohtuasjas või muudes pooleliolevates või menetlusse võetavates kohtuasjades seoses asjaomase kohtuasja asjaoludega ja mis hõlmavad samu pooli;

| B. | arvestades, et uurimine ei puuduta Nuno Melo poolt oma kohustuste täitmisel avaldatud arvamusi või antud hääli vastavalt Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artiklile 8; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et uurimine ei puuduta Nuno Melo poolt oma kohustuste täitmisel avaldatud arvamusi või antud hääli vastavalt Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artiklile 8;

| C. | arvestades, et Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artiklis 9 on sätestatud, et Euroopa Parlamendi liikmetel on oma riigi territooriumil samasugune immuniteet nagu selle riigi parlamendi liikmetel; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artiklis 9 on sätestatud, et Euroopa Parlamendi liikmetel on oma riigi territooriumil samasugune immuniteet nagu selle riigi parlamendi liikmetel;

| D. | arvestades, et Portugali Vabariigi põhiseaduse artikli 157 lõike 2 kohaselt on parlamendiliikme tunnistajana või süüdistatavana ülekuulamiseks vaja riigi parlamendi luba, ning arvestades, et samas lõikes on siiski sätestatud, et selline luba antakse automaatselt tõsiste ja kokkulangevate tõendite korral tahtliku kuriteo toimepanemise kohta, mille eest karistatakse pikema kui kolmeaastase vangistusega; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Portugali Vabariigi põhiseaduse artikli 157 lõike 2 kohaselt on parlamendiliikme tunnistajana või süüdistatavana ülekuulamiseks vaja riigi parlamendi luba, ning arvestades, et samas lõikes on siiski sätestatud, et selline luba antakse automaatselt tõsiste ja kokkulangevate tõendite korral tahtliku kuriteo toimepanemise kohta, mille eest karistatakse pikema kui kolmeaastase vangistusega;

| E. | arvestades, et Nuno Melo algatas kõnealuse kohtuasja, esitades João Quadrose suhtes kriminaalhagi tegude eest, mille hulka kuulub esmapilgul arvatavalt mitu laimamis- ja solvamisjuhtumit, mida käsitletakse ja mille eest nähakse ette karistus Portugali karistusseadustiku artikli 180 lõikes 1, artikli 181 lõikes 1 ning artikli 183 lõike 1 punktis a ja lõikes 2; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Nuno Melo algatas kõnealuse kohtuasja, esitades João Quadrose suhtes kriminaalhagi tegude eest, mille hulka kuulub esmapilgul arvatavalt mitu laimamis- ja solvamisjuhtumit, mida käsitletakse ja mille eest nähakse ette karistus Portugali karistusseadustiku artikli 180 lõikes 1, artikli 181 lõikes 1 ning artikli 183 lõike 1 punktis a ja lõikes 2;

| F. | arvestades, et kodukorra artikli 9 lõike 8 kohaselt ei võta õiguskomisjon mingil juhul seisukohta küsimuses, kas parlamendiliige on süüdi või mitte või kas arvamused või teod, milles parlamendiliiget süüdistatakse, põhjendavad tema vastutuselevõtmist, seda isegi siis, kui taotluse läbivaatamise käigus on juhtumi asjaolud õiguskomisjonile üksikasjalikult teatavaks saanud; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et kodukorra artikli 9 lõike 8 kohaselt ei võta õiguskomisjon mingil juhul seisukohta küsimuses, kas parlamendiliige on süüdi või mitte või kas arvamused või teod, milles parlamendiliiget süüdistatakse, põhjendavad tema vastutuselevõtmist, seda isegi siis, kui taotluse läbivaatamise käigus on juhtumi asjaolud õiguskomisjonile üksikasjalikult teatavaks saanud;

| G. | arvestades, et kodukorra artikli 5 lõike 2 kohaselt ei ole parlamendiliikme puutumatus parlamendiliikme isiklik eesõigus, vaid parlamendi kui terviku ja selle liikmete sõltumatuse tagatis; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et kodukorra artikli 5 lõike 2 kohaselt ei ole parlamendiliikme puutumatus parlamendiliikme isiklik eesõigus, vaid parlamendi kui terviku ja selle liikmete sõltumatuse tagatis;

| H. | arvestades, et parlamendiliikme puutumatuse eesmärk on kaitsta parlamenti ja selle liikmeid kohtumenetluste eest, mis käsitlevad parlamendiliikme kohustuste täitmisel tehtud tegusid, mis moodustavad nende kohustuste lahutamatu osa; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et parlamendiliikme puutumatuse eesmärk on kaitsta parlamenti ja selle liikmeid kohtumenetluste eest, mis käsitlevad parlamendiliikme kohustuste täitmisel tehtud tegusid, mis moodustavad nende kohustuste lahutamatu osa;

| I. | arvestades, et Euroopa Parlament ei ole käesoleva juhtumi puhul leidnud tõendeid fumus persecutionis’e kohta, st faktilisi asjaolusid, mis näitaksid, et kõnealuse menetluse eesmärk on tekitada kahju parlamendiliikme ja seega Euroopa Parlamendi poliitilisele tegevusele; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Euroopa Parlament ei ole käesoleva juhtumi puhul leidnud tõendeid fumus persecutionis’e kohta, st faktilisi asjaolusid, mis näitaksid, et kõnealuse menetluse eesmärk on tekitada kahju parlamendiliikme ja seega Euroopa Parlamendi poliitilisele tegevusele;

| 1. | otsustab Nuno Melo puutumatuse ära võtta; |
| --- | --- |

1.

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja vastutava parlamendikomisjoni raport viivitamatult Portugali Vabariigi ametiasutustele ja Nuno Melole. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 21. oktoober 2008, Marra vs. De Gregorio ja Clemente, C-200/07 ja C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; kohtuotsus, Üldkohus, 19. märts 2010, Gollnisch vs. parlament, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; kohtuotsus, Euroopa Kohus, 6. september 2011, Patriciello, C-163/10, ECLI: EU:C:2011:543; kohtuotsus, Üldkohus, 17. jaanuar 2013, Gollnisch vs. parlament, T-346/11 ja T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23; kohtuotsus, Euroopa Kohus, 19. detsember 2019, Junqueras Vies, C-502/19, ECLI:EU:C:2019:1115.

---

III Ettevalmistavad aktid

Euroopa Parlament

Teisipäev, 9. märts 2021

| 24.11.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 474/169 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 474/169

---

P9_TA(2021)0064

Vastuväidete puudumine delegeeritud õigusaktile: meetmed COVID-19 põhjustatud turuhäirete kõrvaldamiseks puu- ja köögiviljasektoris ning veinisektoris

Euroopa Parlamendi otsus mitte esitada vastuväiteid komisjoni 28. jaanuari 2021. aasta delegeeritud määrusele (EL) 2021/95, millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) 2020/592 ajutiste erakorraliste meetmete kohta, millega tehakse erand Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 teatavatest sätetest ja nendega seotud meetmetest, et kõrvaldada puu- ja köögiviljasektoris ning veinisektoris COVID-19 pandeemiast põhjustatud turuhäired (C(2021)00368 – 2021/2531(DEA))

(2021/C 474/22)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni delegeeritud määrust (EL) 2021/95 (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni delegeeritud määrust (EL) 2021/95 (1),

| — | võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni 24. veebruari 2021. aasta kirja komisjonide esimeeste konverentsi esimehele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni 24. veebruari 2021. aasta kirja komisjonide esimeeste konverentsi esimehele,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 290, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 290,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1308/2013 (2), eriti selle artikli 219 lõiget 1 ja artiklit 228, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1308/2013 (2), eriti selle artikli 219 lõiget 1 ja artiklit 228,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 111 lõiget 6, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 111 lõiget 6,

| — | võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni soovitust võtta vastu otsus, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni soovitust võtta vastu otsus,

| — | võttes arvesse, et kodukorra artikli 111 lõike 6 kolmandas ja neljandas taandes sätestatud ajavahemiku jooksul, mis lõppes 9. märtsil 2021, ei ole vastuväiteid esitatud, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse, et kodukorra artikli 111 lõike 6 kolmandas ja neljandas taandes sätestatud ajavahemiku jooksul, mis lõppes 9. märtsil 2021, ei ole vastuväiteid esitatud,

| A. | arvestades, et eriti tugevate turuhäirete ja keeruliste asjaolude kuhjumise tõttu muu hulgas veinisektoris, mis algasid siis, kui Ameerika Ühendriigid kehtestasid 2019. aasta oktoobris liidu veinidele imporditariifid, ja mis üleilmse COVID-19 pandeemia tõttu kehtestatud piiravate meetmete tagajärjel ka praegu jätkuvad, on ettevõtjatel kõigis liikmesriikides olnud eriti keeruline toetusprogrammide raames tegevust kavandada, rakendada ja ellu viia; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et eriti tugevate turuhäirete ja keeruliste asjaolude kuhjumise tõttu muu hulgas veinisektoris, mis algasid siis, kui Ameerika Ühendriigid kehtestasid 2019. aasta oktoobris liidu veinidele imporditariifid, ja mis üleilmse COVID-19 pandeemia tõttu kehtestatud piiravate meetmete tagajärjel ka praegu jätkuvad, on ettevõtjatel kõigis liikmesriikides olnud eriti keeruline toetusprogrammide raames tegevust kavandada, rakendada ja ellu viia;

| B. | arvestades, et nende seonduvate asjaolude erakorralisust silmas pidades võttis komisjon 30. aprillil 2020. aastal vastu komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2020/592 (3), millega nähakse ette paindlikkus ja lubatakse teha erandeid määruse (EL) nr 1308/2013 teatavatest sätetest, et kõrvaldada puu- ja köögiviljasektoris ning veinisektoris COVID-19 pandeemiast põhjustatud turuhäired; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et nende seonduvate asjaolude erakorralisust silmas pidades võttis komisjon 30. aprillil 2020. aastal vastu komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2020/592 (3), millega nähakse ette paindlikkus ja lubatakse teha erandeid määruse (EL) nr 1308/2013 teatavatest sätetest, et kõrvaldada puu- ja köögiviljasektoris ning veinisektoris COVID-19 pandeemiast põhjustatud turuhäired;

| C. | arvestades, et vaatamata nende meetmete kasulikkusele ei ole veinisektoris pakkumise ja nõudluse tasakaal taastunud ning COVID-19 pandeemia jätkumise tõttu ei ole oodata selle taastumist ei lühemas ega ka keskmises perspektiivis; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et vaatamata nende meetmete kasulikkusele ei ole veinisektoris pakkumise ja nõudluse tasakaal taastunud ning COVID-19 pandeemia jätkumise tõttu ei ole oodata selle taastumist ei lühemas ega ka keskmises perspektiivis;

| D. | arvestades, et kuna COVID-19 pandeemia kestab arvatavasti olulise osa 2021. eelarveaastast, tegi komisjon delegeeritud määruses (EL) 2021/95 ettepaneku pikendada delegeeritud määruses (EL) 2020/592 sätestatud meetmete kohaldamist kuni 15. oktoobrini 2021; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et kuna COVID-19 pandeemia kestab arvatavasti olulise osa 2021. eelarveaastast, tegi komisjon delegeeritud määruses (EL) 2021/95 ettepaneku pikendada delegeeritud määruses (EL) 2020/592 sätestatud meetmete kohaldamist kuni 15. oktoobrini 2021;

| E. | arvestades, et nende pikendatud paindlikkusmeetmete ja erandite kiire rakendamine on oluline, et nende abil tõhusalt ja tulemuslikult kõrvaldada toetusprogrammide elluviimisel esinevad raskused, vältida edasist majanduslikku kahju ning tulla toime turuolukorra ja häiretega veinisektoris; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et nende pikendatud paindlikkusmeetmete ja erandite kiire rakendamine on oluline, et nende abil tõhusalt ja tulemuslikult kõrvaldada toetusprogrammide elluviimisel esinevad raskused, vältida edasist majanduslikku kahju ning tulla toime turuolukorra ja häiretega veinisektoris;

| 1. | teatab, et ei esita delegeeritud määrusele (EL) 2021/95 vastuväiteid; |
| --- | --- |

1.

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  ELT L 31, 29.1.2021, lk 198.

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 671).

(3)  Komisjoni 30. aprilli 2020. aasta delegeeritud määrus (EL) 2020/592 ajutiste erakorraliste meetmete kohta, millega tehakse erand Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 teatavatest sätetest ja nendega seotud meetmetest, et kõrvaldada puu- ja köögiviljasektoris ning veinisektoris COVID-19 pandeemiast põhjustatud turuhäired (ELT L 140, 4.5.2020, lk 6).

---

| 24.11.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 474/171 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 474/171

---

P9_TA(2021)0065

Vastuväidete puudumine delegeeritud õigusaktile: rahaline toetus mesindussektoris

Euroopa Parlamendi otsus mitte esitada vastuväiteid komisjoni 1. veebruari 2021. aasta delegeeritud määrusele, millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) 2015/1366 seoses mesindussektoris antava rahalise toetuse eraldamise põhimõttega (C(2021)00429 – 2021/2535(DEA))

(2021/C 474/23)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni delegeeritud määrust (C(2021)00429), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni delegeeritud määrust (C(2021)00429),

| — | võttes arvesse komisjoni 12. veebruari 2021. aasta kirja, milles komisjon palub Euroopa Parlamendil teatada, et ta ei esita delegeeritud määrusele vastuväiteid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 12. veebruari 2021. aasta kirja, milles komisjon palub Euroopa Parlamendil teatada, et ta ei esita delegeeritud määrusele vastuväiteid,

| — | võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni 24. veebruari 2021. aasta kirja komisjonide esimeeste konverentsi esimehele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni 24. veebruari 2021. aasta kirja komisjonide esimeeste konverentsi esimehele,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 290, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 290,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1308/2013 (1), eriti selle artikli 56 lõiget 1 ja artiklit 227, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1308/2013 (1), eriti selle artikli 56 lõiget 1 ja artiklit 227,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 111 lõiget 6, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 111 lõiget 6,

| — | võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni soovitust võtta vastu otsus, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni soovitust võtta vastu otsus,

| — | võttes arvesse, et kodukorra artikli 111 lõike 6 kolmandas ja neljandas taandes sätestatud ajavahemiku jooksul, mis lõppes 9. märtsil 2021, ei ole vastuväiteid esitatud, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse, et kodukorra artikli 111 lõike 6 kolmandas ja neljandas taandes sätestatud ajavahemiku jooksul, mis lõppes 9. märtsil 2021, ei ole vastuväiteid esitatud,

| A. | arvestades, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2020/2220 (2) (üleminekumäärus), millega muudeti määrust (EL) nr 1308/2013 ning pikendati liidu toetust mesindusprogrammidele 2021. ja 2022. aastaks, jõustus alles 29. detsembril 2020; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2020/2220 (2) (üleminekumäärus), millega muudeti määrust (EL) nr 1308/2013 ning pikendati liidu toetust mesindusprogrammidele 2021. ja 2022. aastaks, jõustus alles 29. detsembril 2020;

| B. | arvestades, et komisjon tegi ettepaneku suurendada aastatel 2021–2027 mesindusprogrammidele antavat liidu toetust 60 000 000 euroni aastas ja liikmesriikide rahaeraldised on esitatud komisjoni ettepaneku (võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse eeskirjad, kuidas toetada liikmesriikide koostatavaid Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondist (EAGF) ja Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) rahastatavaid ühise põllumajanduspoliitika strateegiakavu (ÜPP strateegiakavad), ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrused (EL) nr 1305/2013 ja (EL) nr 1307/2013) VIII lisas (3); arvestades, et komisjoni ettepanekus lähtuti liikmesriikidele liidu toetuse eraldamisel 2017.–2019. aasta mesindusprogrammidele eraldatud liidu toetusest, mis põhines omakorda mesitarude arvul, mille liikmesriigid esitasid 2013. aastal oma 2014.–2016. aasta mesindusprogrammides; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et komisjon tegi ettepaneku suurendada aastatel 2021–2027 mesindusprogrammidele antavat liidu toetust 60 000 000 euroni aastas ja liikmesriikide rahaeraldised on esitatud komisjoni ettepaneku (võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse eeskirjad, kuidas toetada liikmesriikide koostatavaid Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondist (EAGF) ja Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) rahastatavaid ühise põllumajanduspoliitika strateegiakavu (ÜPP strateegiakavad), ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrused (EL) nr 1305/2013 ja (EL) nr 1307/2013) VIII lisas (3); arvestades, et komisjoni ettepanekus lähtuti liikmesriikidele liidu toetuse eraldamisel 2017.–2019. aasta mesindusprogrammidele eraldatud liidu toetusest, mis põhines omakorda mesitarude arvul, mille liikmesriigid esitasid 2013. aastal oma 2014.–2016. aasta mesindusprogrammides;

| C. | arvestades, et selleks, et tagada kooskõla komisjoni ettepanekuga COM(2018)0392, kindlustada 2021. ja 2022. aastaks ning alates 2023. aastast mesindusprogrammidele eraldatavate vahendite sidusus, anda liikmesriikidele kindlus ja hõlbustada mesindusprogrammide heakskiitmist, on oluline avaldada kõnealune delegeeritud määrus võimalikult kiiresti; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et selleks, et tagada kooskõla komisjoni ettepanekuga COM(2018)0392, kindlustada 2021. ja 2022. aastaks ning alates 2023. aastast mesindusprogrammidele eraldatavate vahendite sidusus, anda liikmesriikidele kindlus ja hõlbustada mesindusprogrammide heakskiitmist, on oluline avaldada kõnealune delegeeritud määrus võimalikult kiiresti;

| 1. | teatab, et ei esita delegeeritud määrusele vastuväiteid; |
| --- | --- |

1.

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 671).

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. detsembri 2020. aasta määrus (EL) 2020/2220, millega kehtestatakse teatavad üleminekusätted Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi (EAFRD) ja Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) toetuse kohta 2021. ja 2022. aastal ning muudetakse määrusi (EL) nr 1305/2013, (EL) nr 1306/2013 ning (EL) nr 1307/2013 seoses 2021. ja 2022. aastal eraldatavate vahendite ja nende määruste kohaldamisega ning määrust (EL) nr 1308/2013 seoses 2021. ja 2022. aastal eraldatavate vahendite ja sellise toetuse jaotamisega (ELT L 437, 28.12.2020, lk 1).

(3)  COM(2018)0392.

---

| 24.11.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 474/173 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 474/173

---

P9_TA(2021)0066

Vastuväidete puudumine delegeeritud õigusaktile: globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate kindlakstegemine ja globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate alamkategooriate määratlemine

Euroopa Parlamendi otsus mitte esitada vastuväiteid komisjoni 11. veebruari 2021. aasta delegeeritud määrusele, millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) nr 1222/2014, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/36/EL seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, millega täpsustatakse globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate kindlaksmääramise metoodikat ja määratakse kindlaks globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate alamkategooriad (C(2021)0772 – 2021/2561(DEA))

(2021/C 474/24)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni delegeeritud määrust (C(2021)0772), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni delegeeritud määrust (C(2021)0772),

| — | võttes arvesse komisjoni 18. veebruari 2021. aasta kirja, milles komisjon palub Euroopa Parlamendil teatada, et ta ei esita delegeeritud määrusele vastuväiteid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 18. veebruari 2021. aasta kirja, milles komisjon palub Euroopa Parlamendil teatada, et ta ei esita delegeeritud määrusele vastuväiteid,

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni 4. märtsi 2021. aasta kirja komisjonide esimeeste konverentsi esimehele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni 4. märtsi 2021. aasta kirja komisjonide esimeeste konverentsi esimehele,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 290, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 290,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta direktiivi 2013/36/EL, mis käsitleb krediidiasutuste tegevuse alustamise tingimusi ning krediidiasutuste ja investeerimisühingute usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet, millega muudetakse direktiivi 2002/87/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2006/48/EÜ ja 2006/49/EÜ (1) (kapitalinõuete direktiiv), eriti selle artikli 131 lõiget 18 ja artiklit 149, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta direktiivi 2013/36/EL, mis käsitleb krediidiasutuste tegevuse alustamise tingimusi ning krediidiasutuste ja investeerimisühingute usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet, millega muudetakse direktiivi 2002/87/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2006/48/EÜ ja 2006/49/EÜ (1) (kapitalinõuete direktiiv), eriti selle artikli 131 lõiget 18 ja artiklit 149,

| — | võttes arvesse regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu, mille Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve) (EBA) esitas 4. novembril 2020. aastal vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määruse (EL) nr 1093/2010 (millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/78/EÜ) (2) artiklile 10, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu, mille Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve) (EBA) esitas 4. novembril 2020. aastal vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määruse (EL) nr 1093/2010 (millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/78/EÜ) (2) artiklile 10,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 111 lõiget 6, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 111 lõiget 6,

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni soovitust võtta vastu otsus, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni soovitust võtta vastu otsus,

| — | võttes arvesse, et kodukorra artikli 111 lõike 6 kolmandas ja neljandas taandes sätestatud ajavahemiku jooksul, mis lõppes 9. märtsil 2021, vastuväiteid ei esitatud, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse, et kodukorra artikli 111 lõike 6 kolmandas ja neljandas taandes sätestatud ajavahemiku jooksul, mis lõppes 9. märtsil 2021, vastuväiteid ei esitatud,

| A. | arvestades, et Baseli pangajärelevalve komitee (BCBS) avaldas 2018. aasta juulis muudetud metoodika globaalsete süsteemselt oluliste pankade (G-SIB) hindamiseks; arvestades, et need globaalsete süsteemselt oluliste pankade hindamise metoodika muudatused peaksid kajastuma komisjoni delegeeritud määruses (EL) nr 1222/2014 (3); arvestades, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga (EL) 2019/878 (4) muudeti kapitalinõuete direktiivi artiklit 131 ning need muudatused peaksid samuti kajastuma komisjoni delegeeritud määruses (EL) nr 1222/2014; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Baseli pangajärelevalve komitee (BCBS) avaldas 2018. aasta juulis muudetud metoodika globaalsete süsteemselt oluliste pankade (G-SIB) hindamiseks; arvestades, et need globaalsete süsteemselt oluliste pankade hindamise metoodika muudatused peaksid kajastuma komisjoni delegeeritud määruses (EL) nr 1222/2014 (3); arvestades, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga (EL) 2019/878 (4) muudeti kapitalinõuete direktiivi artiklit 131 ning need muudatused peaksid samuti kajastuma komisjoni delegeeritud määruses (EL) nr 1222/2014;

| B. | arvestades, et kapitalinõuete direktiivi muudatusi hakati kohaldama 29. detsembril 2020, kuid neis ei ole täpsustatud muudatusi sätestava delegeeritud õigusakti esitamise tähtaega; arvestades, et EBA esitas regulatiivsete tehniliste standardite muutmise eelnõu komisjonile 4. novembril 2020; arvestades, et komisjoni eesmärk on kohaldada seda regulatiivsete tehniliste standardite muutmise eelnõus määratletud täiendavat ELi metoodikat globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate (G-SII, mis on samaväärne G-SIBga liidus) kindlaksmääramiseks iga-aastase kindlaksmääramise käigus juba 2021. aastal, mille EBA algatab 2021. aasta aprillis (2020. aasta lõpu andmete põhjal) ja mis viiakse lõpule 2021. aasta novembris; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et kapitalinõuete direktiivi muudatusi hakati kohaldama 29. detsembril 2020, kuid neis ei ole täpsustatud muudatusi sätestava delegeeritud õigusakti esitamise tähtaega; arvestades, et EBA esitas regulatiivsete tehniliste standardite muutmise eelnõu komisjonile 4. novembril 2020; arvestades, et komisjoni eesmärk on kohaldada seda regulatiivsete tehniliste standardite muutmise eelnõus määratletud täiendavat ELi metoodikat globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate (G-SII, mis on samaväärne G-SIBga liidus) kindlaksmääramiseks iga-aastase kindlaksmääramise käigus juba 2021. aastal, mille EBA algatab 2021. aasta aprillis (2020. aasta lõpu andmete põhjal) ja mis viiakse lõpule 2021. aasta novembris;

| C. | arvestades, et delegeeritud määrus peaks jõustuma võimalikult kiiresti, et tagada komisjoni eesmärk võimaldada ELi täiendava metoodika kohaldamist esimesel muudetud kapitalinõuete direktiivi kohasel globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate kindlaksmääramisel, mis toimub 2021. aastal; arvestades, et 2021. aasta aprillis algava kindlaksmääramise õiguskindluse tagamiseks peaks muudetud delegeeritud määrus jõustuma selleks kuupäevaks; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et delegeeritud määrus peaks jõustuma võimalikult kiiresti, et tagada komisjoni eesmärk võimaldada ELi täiendava metoodika kohaldamist esimesel muudetud kapitalinõuete direktiivi kohasel globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate kindlaksmääramisel, mis toimub 2021. aastal; arvestades, et 2021. aasta aprillis algava kindlaksmääramise õiguskindluse tagamiseks peaks muudetud delegeeritud määrus jõustuma selleks kuupäevaks;

| 1. | teatab, et ei esita delegeeritud määrusele vastuväiteid; |
| --- | --- |

1.

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  ELT L 176, 27.6.2013, lk 338.

(2)  ELT L 331, 15.12.2010, lk 12.

(3)  Komisjoni 8. oktoobri 2014. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 1222/2014, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) nr 2013/36/EL seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, millega täpsustatakse globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate kindlaksmääramise metoodikat ja määratakse kindlaks globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate alakategooriad (ELT L 330, 15.11.2014, lk 27).

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2019. aasta direktiiv (EL) 2019/878, millega muudetakse direktiivi 2013/36/EL seoses vabastatud üksuste, finantsvaldusettevõtjate, segafinantsvaldusettevõtjate, tasustamise, järelevalvemeetmete ja -volituste ning kapitali säilitamise meetmetega (ELT L 150, 7.6.2019, lk 253).

---

| 24.11.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 474/175 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 474/175

---

P9_TA(2021)0067

Vastuväidete puudumine delegeeritud õigusaktile: Ühtse Kriisilahendusnõukogu halduskulude katmiseks tehtavate osamaksete kord

Euroopa Parlamendi otsus mitte esitada vastuväiteid komisjoni 11. veebruari 2021. aasta delegeeritud määrusele, millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) 2017/2361 Ühtse Kriisilahendusnõukogu halduskulude katmiseks tehtavate osamaksete lõpliku süsteemi kohta (C(2021)0766 – 2021/2562(DEA))

(2021/C 474/25)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni delegeeritud määrust (C(2021)0766), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni delegeeritud määrust (C(2021)0766),

| — | võttes arvesse komisjoni 16. veebruari 2021. aasta kirja, milles komisjon palub Euroopa Parlamendil teatada, et ta ei esita delegeeritud määrusele vastuväiteid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 16. veebruari 2021. aasta kirja, milles komisjon palub Euroopa Parlamendil teatada, et ta ei esita delegeeritud määrusele vastuväiteid,

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni 4. märtsi 2021. aasta kirja komisjonide esimeeste konverentsi esimehele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni 4. märtsi 2021. aasta kirja komisjonide esimeeste konverentsi esimehele,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 290, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 290,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. juuli 2014. aasta määrust (EL) nr 806/2014, millega kehtestatakse ühtsed eeskirjad ja ühtne menetlus krediidiasutuste ja teatavate investeerimisühingute kriisilahenduseks ühtse kriisilahenduskorra ja ühtse kriisilahendusfondi raames ning millega muudetakse määrust (EL) nr 1093/2010, (1) eriti selle artikli 65 lõiget 5 ja artikli 93 lõiget 6, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. juuli 2014. aasta määrust (EL) nr 806/2014, millega kehtestatakse ühtsed eeskirjad ja ühtne menetlus krediidiasutuste ja teatavate investeerimisühingute kriisilahenduseks ühtse kriisilahenduskorra ja ühtse kriisilahendusfondi raames ning millega muudetakse määrust (EL) nr 1093/2010, (1) eriti selle artikli 65 lõiget 5 ja artikli 93 lõiget 6,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 111 lõiget 6, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 111 lõiget 6,

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni soovitust võtta vastu otsus, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni soovitust võtta vastu otsus,

| — | võttes arvesse, et kodukorra artikli 111 lõike 6 kolmandas ja neljandas taandes sätestatud ajavahemiku jooksul, mis lõppes 9. märtsil 2021, vastuväiteid ei esitatud, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse, et kodukorra artikli 111 lõike 6 kolmandas ja neljandas taandes sätestatud ajavahemiku jooksul, mis lõppes 9. märtsil 2021, vastuväiteid ei esitatud,

| A. | arvestades, et komisjoni delegeeritud määruses (EL) 2017/2361 (2) osutatud individuaalsete iga-aastaste osamaksete arvutamisel tugineb Ühtne Kriisilahendusnõukogu (edaspidi „kriisilahendusnõukogu“) eelkõige koguvara ja koguriskipositsiooni andmetele, mida Euroopa Keskpank (EKP) kogub üksustelt, mille suhtes kohaldatakse ühtset kriisilahenduskorda, et arvutada Euroopa Keskpanga määruses (EL) nr 1163/2014 (3) osutatud järelevalvetasud; arvestades, et määrust (EL) nr 1163/2014 on muudetud Euroopa Keskpanga määrusega (EL) 2019/2155 (4), millega muudetakse tasude sissenõudmise meetodit selliselt, et iga-aastase järelevalvetasu ettemakse EKP-le asendatakse lähenemisviisiga, millega nähakse ette järelevalvetasu kogumine alles pärast asjaomase tasuperioodi lõppu; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et komisjoni delegeeritud määruses (EL) 2017/2361 (2) osutatud individuaalsete iga-aastaste osamaksete arvutamisel tugineb Ühtne Kriisilahendusnõukogu (edaspidi „kriisilahendusnõukogu“) eelkõige koguvara ja koguriskipositsiooni andmetele, mida Euroopa Keskpank (EKP) kogub üksustelt, mille suhtes kohaldatakse ühtset kriisilahenduskorda, et arvutada Euroopa Keskpanga määruses (EL) nr 1163/2014 (3) osutatud järelevalvetasud; arvestades, et määrust (EL) nr 1163/2014 on muudetud Euroopa Keskpanga määrusega (EL) 2019/2155 (4), millega muudetakse tasude sissenõudmise meetodit selliselt, et iga-aastase järelevalvetasu ettemakse EKP-le asendatakse lähenemisviisiga, millega nähakse ette järelevalvetasu kogumine alles pärast asjaomase tasuperioodi lõppu;

| B. | arvestades, et need EKP tehtud muudatused eeldavad delegeeritud määruse (EL) 2017/2361 kohaste andmete edastamise ja osamakseteadete esitamise tähtaegade muutmist, et säilitada sidusus kriisilahendusnõukogu kohaldatava osamaksete ettemaksusüsteemi ja EKP uue korra vahel ning võimaldada kriisilahendusnõukogul jätkata iga-aastaste osamaksete arvutamist ja kogumist ettemaksete põhiselt; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et need EKP tehtud muudatused eeldavad delegeeritud määruse (EL) 2017/2361 kohaste andmete edastamise ja osamakseteadete esitamise tähtaegade muutmist, et säilitada sidusus kriisilahendusnõukogu kohaldatava osamaksete ettemaksusüsteemi ja EKP uue korra vahel ning võimaldada kriisilahendusnõukogul jätkata iga-aastaste osamaksete arvutamist ja kogumist ettemaksete põhiselt;

| C. | arvestades, et delegeeritud määrus peaks jõustuma võimalikult kiiresti, kuna kriisilahendusnõukogu peab kohaldama üleminekukorda, et koguda osamakseid eelarveaasta 2021 halduskulude katmiseks võimalikult kiiresti pärast aasta algust; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et delegeeritud määrus peaks jõustuma võimalikult kiiresti, kuna kriisilahendusnõukogu peab kohaldama üleminekukorda, et koguda osamakseid eelarveaasta 2021 halduskulude katmiseks võimalikult kiiresti pärast aasta algust;

| 1. | teatab, et ei esita delegeeritud määrusele vastuväiteid; |
| --- | --- |

1.

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  ELT L 225, 30.7.2014, lk 1.

(2)  Komisjoni 14. septembri 2017. aasta delegeeritud määrus (EL) 2017/2361 Ühtse Kriisilahendusnõukogu halduskulude katmiseks tehtavate osamaksete lõpliku süsteemi kohta (ELT L 337, 19.12.2017, lk 6).

(3)  Euroopa Keskpanga 22. oktoobri 2014. aasta määrus (EL) nr 1163/2014 järelevalvetasude kohta (EKP/2014/41) (ELT L 311, 31.10.2014, lk 23).

(4)  Euroopa Keskpanga 5. detsembri 2019. aasta määrus (EL) 2019/2155, millega muudetakse määrust (EL) nr 1163/2014 järelevalvetasude kohta (EKP/2019/37) (ELT L 327, 17.12.2019, lk 70).

---

| 24.11.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 474/177 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 474/177

---

P9_TA(2021)0068

Programm „InvestEU“ ***I

Euroopa Parlamendi 9. märtsi 2021. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse programm „InvestEU“ (COM(2020)0403 – C9-0158/2020 – 2020/0108(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2021/C 474/26)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2020)0403), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2020)0403),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2, artiklit 173 ja artikli 175 kolmandat lõiku, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C9-0158/2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2, artiklit 173 ja artikli 175 kolmandat lõiku, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C9-0158/2020),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 15. juuli 2020. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 15. juuli 2020. aasta arvamust (1),

| — | pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega, |
| --- | --- |

—

pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega,

| — | võttes arvesse vastutavate komisjonide poolt kodukorra artikli 74 lõike 4 alusel heaks kiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 17. detsembri 2020. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastutavate komisjonide poolt kodukorra artikli 74 lõike 4 alusel heaks kiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 17. detsembri 2020. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 59,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 58 kohaseid eelarvekomisjoni ning majandus- ja rahanduskomisjoni ühisarutelusid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 58 kohaseid eelarvekomisjoni ning majandus- ja rahanduskomisjoni ühisarutelusid,

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni, tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni ning transpordi- ja turismikomisjoni arvamusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni, tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni ning transpordi- ja turismikomisjoni arvamusi,

| — | võttes arvesse kultuuri- ja hariduskomisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni muudatusettepanekutena esitatud seisukohti, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kultuuri- ja hariduskomisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni muudatusettepanekutena esitatud seisukohti,

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni ning majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A9-0203/2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni ning majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A9-0203/2020),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha (2); |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon asendab selle uue ettepanekuga, muudab seda oluliselt või kavatseb seda oluliselt muuta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  ELT C 364, 28.10.2020, lk 139.

(2)  Käesolev seisukoht asendab 13. novembril 2020. aastal vastu võetud muudatusettepanekud (Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2020)0306).

---

P9_TC1-COD(2020)0108

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 9. märtsil 2021. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/..., millega luuakse programm „InvestEU“ ja millega muudetakse määrust (EL) 2015/1017

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2021/523) lõplikule kujule).

---

| 24.11.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 474/179 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 474/179

---

P9_TA(2021)0069

Liidu tervisevaldkonna tegevusprogramm aastateks 2021–2027 (programm „EL tervise heaks“) ***I

Euroopa Parlamendi 9. märtsi 2021. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse liidu tervisevaldkonna tegevusprogramm ajavahemikuks 2021–2027 (programm „EL tervise heaks“) ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 282/2014 (COM(2020)0405 – C9-0152/2020 – 2020/0102(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2021/C 474/27)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2020)0405), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2020)0405),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 168 lõiget 5, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C9-0152/2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 168 lõiget 5, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C9-0152/2020),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 18. septembri 2020. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 18. septembri 2020. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse Regioonide Komitee 14. oktoobri 2020. aasta arvamust (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Regioonide Komitee 14. oktoobri 2020. aasta arvamust (2),

| — | võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 74 lõike 4 alusel heaks kiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 18. detsembri 2020. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 74 lõike 4 alusel heaks kiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 18. detsembri 2020. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 59,

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni arvamust; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni arvamust;

| — | võttes arvesse naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni muudatusettepanekutena esitatud seisukohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni muudatusettepanekutena esitatud seisukohta,

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni raportit (A9-0196/2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni raportit (A9-0196/2020),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha (3); |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon asendab selle uue ettepanekuga, muudab seda oluliselt või kavatseb seda oluliselt muuta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  ELT C 429, 11.12.2020, lk 251.

(2)  ELT C 440, 18.12.2020, lk 131.

(3)  Käesolev seisukoht asendab 13. novembril 2020. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud (Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2020)0304).

---

P9_TC1-COD(2020)0102

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 9. märtsil 2021. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/..., millega luuakse liidu tervisevaldkonna tegevusprogramm (programm „EL tervise heaks“) ajavahemikuks 2021–2027 ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 282/2014

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2021/522) lõplikule kujule).

---

Kolmapäev, 10. märts 2021

| 24.11.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 474/181 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 474/181

---

P9_TA(2021)0070

Tollikoostöö programm***II

Euroopa Parlamendi 10. märtsi 2021. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse tollikoostöö programm „Toll“ ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 1294/2013 (05265/1/2021 – C9-0091/2021 – 2018/0232(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: teine lugemine)

(2021/C 474/28)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu esimese lugemise seisukohta (05265/1/2021– C9-0091/2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esimese lugemise seisukohta (05265/1/2021– C9-0091/2021),

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 17. oktoobri 2018. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 17. oktoobri 2018. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta (2) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (COM(2018)0442) suhtes, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta (2) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (COM(2018)0442) suhtes,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 7,

| — | võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 74 lõike 4 kohaselt heaks kiidetud esialgset kokkulepet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 74 lõike 4 kohaselt heaks kiidetud esialgset kokkulepet,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 67, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 67,

| — | võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni soovitust teisele lugemisele (A9-0038/2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni soovitust teisele lugemisele (A9-0038/2021),

| 1. | kiidab nõukogu esimese lugemise seisukoha heaks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | märgib, et seadusandlik akt võetakse vastu kooskõlas nõukogu seisukohaga; |
| --- | --- |

2.

| 3. | teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga seadusandlikule aktile alla vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 297 lõikele 1; |
| --- | --- |

3.

| 4. | teeb peasekretärile ülesandeks pärast kõikide menetluste nõuetekohase läbiviimise kontrollimist seadusandlikule aktile alla kirjutada ja korraldada kokkuleppel nõukogu peasekretäriga selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

4.

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  ELT C 62, 15.2.2019, lk 45.

(2)  Vastuvõetud tekstid, 16.4.2019, P8_TA(2019)0385.

---

| 24.11.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 474/182 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 474/182

---

P9_TA(2021)0072

Maksustamisalane halduskoostöö *

Euroopa Parlamendi 10. märtsi 2021. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2011/16/EL maksustamisalase halduskoostöö kohta (COM(2020)0314 – C9-0213/2020 – 2020/0148(CNS))

(Seadusandlik erimenetlus – konsulteerimine)

(2021/C 474/29)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (COM(2020)0314), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (COM(2020)0314),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 113 ja 115, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C9-0213/2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 113 ja 115, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C9-0213/2020),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 82, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 82,

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A9-0015/2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A9-0015/2021),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub komisjonil oma ettepanekut vastavalt muuta, järgides Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 293 lõiget 2; |
| --- | --- |

2.

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud tekstist kõrvale kalduda; |
| --- | --- |

3.

| 4. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta; |
| --- | --- |

4.

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

5.

Muudatusettepanek 1

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (1) | Selleks et võtta arvesse liidu uusi algatusi maksustamise läbipaistvuse valdkonnas, on nõukogu direktiivi 2011/16/EL (21) viimaste aastate jooksul korduvalt muudetud. Nende muudatustega nähti ette peamiselt aruandekohustused, aga ka finantskontosid puudutav teabeedastus teistele liikmesriikidele, piiriülesed eelotsused ja siirdehindade eelkokkulepped, riigipõhised aruanded ja aruantavad piiriülesed skeemid. Sel viisil laiendati nende muudatustega automaatse teabevahetuse ulatust. Maksuhaldurite käsutuses on nüüd rohkem koostöövahendeid, et avastada ja tõkestada maksupettuse, maksudest kõrvalehoidumise ja maksustamise vältimise vorme. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(1)

Selleks et võtta arvesse liidu uusi algatusi maksustamise läbipaistvuse valdkonnas, on nõukogu direktiivi 2011/16/EL (21) viimaste aastate jooksul korduvalt muudetud. Nende muudatustega nähti ette peamiselt aruandekohustused, aga ka finantskontosid puudutav teabeedastus teistele liikmesriikidele, piiriülesed eelotsused ja siirdehindade eelkokkulepped, riigipõhised aruanded ja aruantavad piiriülesed skeemid. Sel viisil laiendati nende muudatustega automaatse teabevahetuse ulatust. Maksuhaldurite käsutuses on nüüd rohkem koostöövahendeid, et avastada ja tõkestada maksupettuse, maksudest kõrvalehoidumise ja maksustamise vältimise vorme.

| (1) | Selleks et võtta arvesse liidu uusi algatusi maksustamise läbipaistvuse valdkonnas, on nõukogu direktiivi 2011/16/EL (21) viimaste aastate jooksul korduvalt muudetud. Nende muudatustega nähti ette peamiselt aruandekohustused, aga ka finantskontosid puudutav teabeedastus teistele liikmesriikidele, piiriülesed eelotsused ja siirdehindade eelkokkulepped, riigipõhised aruanded ja aruantavad piiriülesed skeemid. Sel viisil laiendati nende muudatustega automaatse teabevahetuse ulatust. Maksuhaldurite käsutuses on nüüd rohkem koostöövahendeid, et avastada ja tõkestada maksupettuse, maksudest kõrvalehoidumise ja maksustamise vältimise vorme
  eesmärgiga kaitsta maksutulusid ja tagada õiglane maksustamine
  . |
| --- | --- |

(1)

Selleks et võtta arvesse liidu uusi algatusi maksustamise läbipaistvuse valdkonnas, on nõukogu direktiivi 2011/16/EL (21) viimaste aastate jooksul korduvalt muudetud. Nende muudatustega nähti ette peamiselt aruandekohustused, aga ka finantskontosid puudutav teabeedastus teistele liikmesriikidele, piiriülesed eelotsused ja siirdehindade eelkokkulepped, riigipõhised aruanded ja aruantavad piiriülesed skeemid. Sel viisil laiendati nende muudatustega automaatse teabevahetuse ulatust. Maksuhaldurite käsutuses on nüüd rohkem koostöövahendeid, et avastada ja tõkestada maksupettuse, maksudest kõrvalehoidumise ja maksustamise vältimise vorme
  eesmärgiga kaitsta maksutulusid ja tagada õiglane maksustamine
  .

Muudatusettepanek 2

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (1a) | Arvukamate koostöövahendite ja digiülemineku jaoks ning riikide ametiasutuste vahelise koostöö tõhustamise eesmärgi saavutamiseks on vaja kvalifitseeritud personali ja piisavaid rahalisi vahendeid. Seetõttu peavad kavandatud muudatustega kaasnema ka piisavad investeeringud, peamiselt informaatika ja digitaalse taristu kohandamise ning kutsealase koolituse valdkonnas. Viimaks tuleks parandada liikmesriikide suutlikkust töödelda kogu saadud finantsteavet ning suurendada maksuhaldurite rahalisi vahendeid, personali ja IT-ressursse. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(1a)

Arvukamate koostöövahendite ja digiülemineku jaoks ning riikide ametiasutuste vahelise koostöö tõhustamise eesmärgi saavutamiseks on vaja kvalifitseeritud personali ja piisavaid rahalisi vahendeid. Seetõttu peavad kavandatud muudatustega kaasnema ka piisavad investeeringud, peamiselt informaatika ja digitaalse taristu kohandamise ning kutsealase koolituse valdkonnas. Viimaks tuleks parandada liikmesriikide suutlikkust töödelda kogu saadud finantsteavet ning suurendada maksuhaldurite rahalisi vahendeid, personali ja IT-ressursse.

Muudatusettepanek 3

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (2) | Viimastel aastatel on komisjon teinud järelevalvet direktiivi 2011/16/EL (22) kohaldamise üle ja viinud 2019. aastal lõpule selle direktiivi hindamise. Kuigi automaatse teabevahetuse valdkonnas on tehtud märkimisväärseid edusamme, on siiski vaja parandada kehtivaid sätteid, mis on seotud igasuguse teabevahetuse ja halduskoostööga. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(2)

Viimastel aastatel on komisjon teinud järelevalvet direktiivi 2011/16/EL (22) kohaldamise üle ja viinud 2019. aastal lõpule selle direktiivi hindamise. Kuigi automaatse teabevahetuse valdkonnas on tehtud märkimisväärseid edusamme, on siiski vaja parandada kehtivaid sätteid, mis on seotud igasuguse teabevahetuse ja halduskoostööga.

| (2) | Viimastel aastatel on komisjon teinud järelevalvet direktiivi 2011/16/EL (22) kohaldamise üle ja viinud 2019. aastal lõpule selle direktiivi hindamise. Kuigi automaatse teabevahetuse valdkonnas on tehtud märkimisväärseid edusamme, on siiski vaja parandada kehtivaid sätteid, mis on seotud igasuguse teabevahetuse ja halduskoostööga.
  Selleks et võtta arvesse maksustamise läbipaistvusega seotud olukorra arengut, võib osutuda vajalikuks seda direktiivi korrapäraselt ajakohastada. |
| --- | --- |

(2)

Viimastel aastatel on komisjon teinud järelevalvet direktiivi 2011/16/EL (22) kohaldamise üle ja viinud 2019. aastal lõpule selle direktiivi hindamise. Kuigi automaatse teabevahetuse valdkonnas on tehtud märkimisväärseid edusamme, on siiski vaja parandada kehtivaid sätteid, mis on seotud igasuguse teabevahetuse ja halduskoostööga.
  Selleks et võtta arvesse maksustamise läbipaistvusega seotud olukorra arengut, võib osutuda vajalikuks seda direktiivi korrapäraselt ajakohastada.

Muudatusettepanek 4

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (3) | Direktiivi 2011/16/EL artikli 5 kohaselt peab taotluse saanud asutus taotluse esitanud asutuse taotlusel edastama taotluse esitanud asutusele kogu teabe, mis on tema valduses või mida ta saab haldusuurimise käigus ning mis on eeldatavasti oluline liikmesriikide kõnealuse direktiivi kohaldamisalasse kuuluvaid makse käsitlevate siseriiklike õigusnormide haldamiseks ja jõustamiseks. Selleks et tagada teabevahetuse tõhusus ja hoida ära taotluste põhjendamatut tagasilükkamist ning tagada õigusselgus ja -kindlus nii maksuhalduritele kui ka maksumaksjatele, tuleks eeldatava asjakohasuse standard selgelt piiritleda. Sellega seoses tuleks samuti selgitada, et eeldatava asjakohasuse standardit ei tuleks kohaldada lisateabe taotluste suhtes, mis esitatakse pärast direktiivi 2011/16/EL artikli 8a kohast teabevahetust piiriülese eelotsuse või siirdehindade eelkokkuleppe kohta. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(3)

Direktiivi 2011/16/EL artikli 5 kohaselt peab taotluse saanud asutus taotluse esitanud asutuse taotlusel edastama taotluse esitanud asutusele kogu teabe, mis on tema valduses või mida ta saab haldusuurimise käigus ning mis on eeldatavasti oluline liikmesriikide kõnealuse direktiivi kohaldamisalasse kuuluvaid makse käsitlevate siseriiklike õigusnormide haldamiseks ja jõustamiseks. Selleks et tagada teabevahetuse tõhusus ja hoida ära taotluste põhjendamatut tagasilükkamist ning tagada õigusselgus ja -kindlus nii maksuhalduritele kui ka maksumaksjatele, tuleks eeldatava asjakohasuse standard selgelt piiritleda. Sellega seoses tuleks samuti selgitada, et eeldatava asjakohasuse standardit ei tuleks kohaldada lisateabe taotluste suhtes, mis esitatakse pärast direktiivi 2011/16/EL artikli 8a kohast teabevahetust piiriülese eelotsuse või siirdehindade eelkokkuleppe kohta.

| (3) | Direktiivi 2011/16/EL artikli 5 kohaselt peab taotluse saanud asutus taotluse esitanud asutuse taotlusel edastama taotluse esitanud asutusele kogu teabe, mis on tema valduses või mida ta saab haldusuurimise käigus ning mis on eeldatavasti oluline liikmesriikide kõnealuse direktiivi kohaldamisalasse kuuluvaid makse käsitlevate siseriiklike õigusnormide haldamiseks ja jõustamiseks. Selleks et tagada teabevahetuse tõhusus ja hoida ära taotluste põhjendamatut tagasilükkamist ning tagada õigusselgus ja -kindlus nii maksuhalduritele kui ka maksumaksjatele, tuleks eeldatava asjakohasuse standard selgelt piiritleda
  ning teha seda kooskõlas Euroopa Liidu Kohtu kohtupraktikaga, mille kohaselt on mõiste „eeldatav asjakohasus“ eesmärk ette näha maksuküsimuste alane teabevahetus nii suures ulatuses kui võimalik
  . Sellega seoses tuleks samuti selgitada, et eeldatava asjakohasuse standardit ei tuleks kohaldada lisateabe taotluste suhtes, mis esitatakse pärast direktiivi 2011/16/EL artikli 8a kohast teabevahetust piiriülese eelotsuse või siirdehindade eelkokkuleppe kohta. |
| --- | --- |

(3)

Direktiivi 2011/16/EL artikli 5 kohaselt peab taotluse saanud asutus taotluse esitanud asutuse taotlusel edastama taotluse esitanud asutusele kogu teabe, mis on tema valduses või mida ta saab haldusuurimise käigus ning mis on eeldatavasti oluline liikmesriikide kõnealuse direktiivi kohaldamisalasse kuuluvaid makse käsitlevate siseriiklike õigusnormide haldamiseks ja jõustamiseks. Selleks et tagada teabevahetuse tõhusus ja hoida ära taotluste põhjendamatut tagasilükkamist ning tagada õigusselgus ja -kindlus nii maksuhalduritele kui ka maksumaksjatele, tuleks eeldatava asjakohasuse standard selgelt piiritleda
  ning teha seda kooskõlas Euroopa Liidu Kohtu kohtupraktikaga, mille kohaselt on mõiste „eeldatav asjakohasus“ eesmärk ette näha maksuküsimuste alane teabevahetus nii suures ulatuses kui võimalik
  . Sellega seoses tuleks samuti selgitada, et eeldatava asjakohasuse standardit ei tuleks kohaldada lisateabe taotluste suhtes, mis esitatakse pärast direktiivi 2011/16/EL artikli 8a kohast teabevahetust piiriülese eelotsuse või siirdehindade eelkokkuleppe kohta.

Muudatusettepanek 5

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 3 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (3a) | Liit ja liikmesriigid peaksid tagama kogu liidus karistuste ja sanktsioonide harmoneeritud süsteemi loomise, et platvormihaldurid ei saaks liikmesriikide maksusüsteemide erinevusi ja lünki ära kasutada. Reeglite rikkumise korral tuleks kaaluda rahalise karistuse määramist ja riigihankelepingute sõlmimisest kõrvalejätmist. Äärmuslike ja korduvate juhtumite korral peaks olema võimalik tühistada ka platvormihalduri tegevusluba. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(3a)

Liit ja liikmesriigid peaksid tagama kogu liidus karistuste ja sanktsioonide harmoneeritud süsteemi loomise, et platvormihaldurid ei saaks liikmesriikide maksusüsteemide erinevusi ja lünki ära kasutada. Reeglite rikkumise korral tuleks kaaluda rahalise karistuse määramist ja riigihankelepingute sõlmimisest kõrvalejätmist. Äärmuslike ja korduvate juhtumite korral peaks olema võimalik tühistada ka platvormihalduri tegevusluba.

Muudatusettepanek 6

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 4 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (4a) | Maksumaksjate nõuetekohaseks ja täielikuks teavitamiseks peaksid liikmesriikide pädevad asutused avalikustama tulukategooriad, millega seoses jagatakse teiste liikmesriikide ja kolmandate riikide või jurisdiktsioonide pädevate asutustega teavet automaatselt. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(4a)

Maksumaksjate nõuetekohaseks ja täielikuks teavitamiseks peaksid liikmesriikide pädevad asutused avalikustama tulukategooriad, millega seoses jagatakse teiste liikmesriikide ja kolmandate riikide või jurisdiktsioonide pädevate asutustega teavet automaatselt.

Muudatusettepanek 7

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 4 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (4b) | Igasugune teave piiriüleste süsteemide kohta, millel on ka mõju kolmandatele riikidele, tuleks avalikustada ka nende riikide maksuhalduritele. See nõue peaks puudutama eelkõige arenguriike, kelle juurdepääs rahvusvahelistele maksualase teabevahetuse süsteemidele on sageli piiratum. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(4b)

Igasugune teave piiriüleste süsteemide kohta, millel on ka mõju kolmandatele riikidele, tuleks avalikustada ka nende riikide maksuhalduritele. See nõue peaks puudutama eelkõige arenguriike, kelle juurdepääs rahvusvahelistele maksualase teabevahetuse süsteemidele on sageli piiratum.

Muudatusettepanek 8

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 6 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (6a) | Maksumaksja nõuetekohane identifitseerimine on maksuhaldurite tõhusa teabevahetuse jaoks ülimalt oluline. Maksukohustuslasena registreerimise number ehk maksukohustuslase identifitseerimisnumber (TIN-number) tuleks alati kättesaadavaks teha, kui seda nõutakse direktiivi 2011/16/EL alusel, ning luua tuleks ka Euroopa maksukohustuslasena registreerimise number, et niisugust identifitseerimist parimal viisil võimaldada. Euroopa maksukohustuslasena registreerimise number võimaldaks kõigil kolmandatel isikutel piiriüleste suhete korral identifitseerida ja dokumenteerida kiiresti, hõlpsasti ja õigesti maksukohustuslasena registreerimise numbrid ning see moodustaks ka liikmesriikide maksuhaldurite vahelise tõhusa automaatse teabevahetuse aluse. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(6a)

Maksumaksja nõuetekohane identifitseerimine on maksuhaldurite tõhusa teabevahetuse jaoks ülimalt oluline. Maksukohustuslasena registreerimise number ehk maksukohustuslase identifitseerimisnumber (TIN-number) tuleks alati kättesaadavaks teha, kui seda nõutakse direktiivi 2011/16/EL alusel, ning luua tuleks ka Euroopa maksukohustuslasena registreerimise number, et niisugust identifitseerimist parimal viisil võimaldada. Euroopa maksukohustuslasena registreerimise number võimaldaks kõigil kolmandatel isikutel piiriüleste suhete korral identifitseerida ja dokumenteerida kiiresti, hõlpsasti ja õigesti maksukohustuslasena registreerimise numbrid ning see moodustaks ka liikmesriikide maksuhaldurite vahelise tõhusa automaatse teabevahetuse aluse.

Muudatusettepanek 9

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 7

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (7) | Maksuhaldurid küsivad sageli digiplatvormide halduritelt teavet. See põhjustab platvormihalduritele märkimisväärseid haldus- ja nõuete täitmisega seotud kulusid. Samal ajal on mõned liikmesriigid kehtestanud ühepoolse aruandluskohustuse, mis tekitab platvormihalduritele täiendava halduskoormuse, kuna nad peavad järgima paljusid riiklikke aruandlusstandardeid. Seetõttu on oluline, et kogu siseturul kehtiks standardne aruandluskohustus. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(7)

Maksuhaldurid küsivad sageli digiplatvormide halduritelt teavet. See põhjustab platvormihalduritele märkimisväärseid haldus- ja nõuete täitmisega seotud kulusid. Samal ajal on mõned liikmesriigid kehtestanud ühepoolse aruandluskohustuse, mis tekitab platvormihalduritele täiendava halduskoormuse, kuna nad peavad järgima paljusid riiklikke aruandlusstandardeid. Seetõttu on oluline, et kogu siseturul kehtiks standardne aruandluskohustus.

| (7) | Maksuhaldurid küsivad sageli digiplatvormide halduritelt teavet. See põhjustab platvormihalduritele märkimisväärseid haldus- ja nõuete täitmisega seotud kulusid. Samal ajal on mõned liikmesriigid kehtestanud ühepoolse aruandluskohustuse, mis tekitab platvormihalduritele täiendava halduskoormuse, kuna nad peavad järgima paljusid riiklikke aruandlusstandardeid. Seetõttu on oluline, et kogu siseturul kehtiks standardne aruandluskohustus.
  Standardimine on oluline, et edendada kolme peamist eesmärki: vähendada võimalikult suurel määral platvormihaldurite nõuete täitmisega seotud kulusid, suurendada riigi ametiasutuste tõhusust ja vähendada nii maksumaksjate kui ka maksuhaldurite puhul bürokraatiat. |
| --- | --- |

(7)

Maksuhaldurid küsivad sageli digiplatvormide halduritelt teavet. See põhjustab platvormihalduritele märkimisväärseid haldus- ja nõuete täitmisega seotud kulusid. Samal ajal on mõned liikmesriigid kehtestanud ühepoolse aruandluskohustuse, mis tekitab platvormihalduritele täiendava halduskoormuse, kuna nad peavad järgima paljusid riiklikke aruandlusstandardeid. Seetõttu on oluline, et kogu siseturul kehtiks standardne aruandluskohustus.
  Standardimine on oluline, et edendada kolme peamist eesmärki: vähendada võimalikult suurel määral platvormihaldurite nõuete täitmisega seotud kulusid, suurendada riigi ametiasutuste tõhusust ja vähendada nii maksumaksjate kui ka maksuhaldurite puhul bürokraatiat.

Muudatusettepanek 10

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 7 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (7a) | Majanduse digitaliseerimine on üks liidu tulevase majandus- ja kasvustrateegia nurgakivi. Liit peaks olema digiettevõtetele atraktiivne ala, eelkõige nende ärilise ning innovatsiooni- ja tööhõivealase potentsiaali jaoks. Digitooted ja -teenused on aga sageli ülimalt liikuvad ja immateriaalsed, mistõttu kasutatakse nende puhul ka rohkem agressiivse maksuplaneerimise tavasid, sest paljude ärimudelite puhul ei ole vaja füüsilist taristut, et tarbijatega tehinguid teha ja kasumit teenida. See seab kahtluse alla traditsiooniliste majandusharude jaoks mõeldud liidu äriühingute tulumaksu mudelite sobivuse, pidades sealhulgas silmas ka seda, et ehk tuleks välja töötada uued hindamis- ja arvutuskriteeriumid, mis peegeldaksid 21. sajandi äritegevust. Lisaks viib see olukorrani, kus veebimüüjatel ja platvormide kaudu tegutsevatel müüjatel on praegu võimalik teenida tulu, mille aruandlus on puudulik ning mis võib seetõttu jääda alamaksustatuks või maksustamata. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(7a)

Majanduse digitaliseerimine on üks liidu tulevase majandus- ja kasvustrateegia nurgakivi. Liit peaks olema digiettevõtetele atraktiivne ala, eelkõige nende ärilise ning innovatsiooni- ja tööhõivealase potentsiaali jaoks. Digitooted ja -teenused on aga sageli ülimalt liikuvad ja immateriaalsed, mistõttu kasutatakse nende puhul ka rohkem agressiivse maksuplaneerimise tavasid, sest paljude ärimudelite puhul ei ole vaja füüsilist taristut, et tarbijatega tehinguid teha ja kasumit teenida. See seab kahtluse alla traditsiooniliste majandusharude jaoks mõeldud liidu äriühingute tulumaksu mudelite sobivuse, pidades sealhulgas silmas ka seda, et ehk tuleks välja töötada uued hindamis- ja arvutuskriteeriumid, mis peegeldaksid 21. sajandi äritegevust. Lisaks viib see olukorrani, kus veebimüüjatel ja platvormide kaudu tegutsevatel müüjatel on praegu võimalik teenida tulu, mille aruandlus on puudulik ning mis võib seetõttu jääda alamaksustatuks või maksustamata.

Muudatusettepanek 11

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 13

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (13) | Võttes arvesse digiplatvormide digitaalset olemust ja paindlikkust, peaks aruandluskohustus laienema nendele platvormihalduritele, kes tegelevad liidus äritegevusega, kuid ei ole liikmesriigi maksuresidendid, ei ole liikmesriigis asutatud või neid ei juhita liikmesriigis või neil ei ole liikmesriigis püsivat tegevuskohta. See tagaks platvormidele võrdsed võimalused ja hoiaks ära ebaausa konkurentsi. Selle hõlbustamiseks tuleks nõuda, et välismaised platvormid peaksid selleks, et siseturul tegutseda, end registreerima ja aruandeid esitama ühes liikmesriigis. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(13)

Võttes arvesse digiplatvormide digitaalset olemust ja paindlikkust, peaks aruandluskohustus laienema nendele platvormihalduritele, kes tegelevad liidus äritegevusega, kuid ei ole liikmesriigi maksuresidendid, ei ole liikmesriigis asutatud või neid ei juhita liikmesriigis või neil ei ole liikmesriigis püsivat tegevuskohta. See tagaks platvormidele võrdsed võimalused ja hoiaks ära ebaausa konkurentsi. Selle hõlbustamiseks tuleks nõuda, et välismaised platvormid peaksid selleks, et siseturul tegutseda, end registreerima ja aruandeid esitama ühes liikmesriigis.

| (13) | Võttes arvesse digiplatvormide digitaalset olemust ja paindlikkust, peaks aruandluskohustus laienema nendele platvormihalduritele, kes tegelevad liidus äritegevusega, kuid ei ole liikmesriigi maksuresidendid, ei ole liikmesriigis asutatud või neid ei juhita liikmesriigis või neil ei ole liikmesriigis püsivat tegevuskohta. See tagaks platvormidele võrdsed võimalused ja hoiaks ära ebaausa konkurentsi. Selle hõlbustamiseks tuleks nõuda, et välismaised platvormid peaksid selleks, et siseturul tegutseda, end registreerima ja aruandeid esitama ühes liikmesriigis
  , võttes arvesse nende ülemaailmse või piirkondliku peakorteri asukohta, nende tegeliku juhtimise kohta ja olulise majandustegevuse olemasolu selles valitud liikmesriigis
  . |
| --- | --- |

(13)

Võttes arvesse digiplatvormide digitaalset olemust ja paindlikkust, peaks aruandluskohustus laienema nendele platvormihalduritele, kes tegelevad liidus äritegevusega, kuid ei ole liikmesriigi maksuresidendid, ei ole liikmesriigis asutatud või neid ei juhita liikmesriigis või neil ei ole liikmesriigis püsivat tegevuskohta. See tagaks platvormidele võrdsed võimalused ja hoiaks ära ebaausa konkurentsi. Selle hõlbustamiseks tuleks nõuda, et välismaised platvormid peaksid selleks, et siseturul tegutseda, end registreerima ja aruandeid esitama ühes liikmesriigis
  , võttes arvesse nende ülemaailmse või piirkondliku peakorteri asukohta, nende tegeliku juhtimise kohta ja olulise majandustegevuse olemasolu selles valitud liikmesriigis
  .

Muudatusettepanek 12

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 14 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (14a) | Arvestades, et üha enam digitaliseeruvas ja üleilmastuvas majanduses avalduvad komplekssed ja keerukad mõõtmed, näiteks krüptovarad, ning et seetõttu on oluline suurendada riikide maksuhaldurite vahel selles valdkonnas tehtavat koostööd. Krüptovarade selge määratlemine, võttes arvesse Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsioonis (OECD) ning rahapesuvastases töökonnas tehtavat tööd, on maksudest kõrvalehoidumise vastu võitlemisel ja õiglase maksustamise edendamisel oluline. Rahapesuvastane töökond võttis vastu virtuaalvääringu laia määratluse ning soovitas lisada rahapesu ja terrorismi rahastamise vastase võitluse kohustuste kohaldamisalasse kõik füüsilised ja juriidilised isikud, kes tegelevad sellise tegevusega, mis hõlmab krüptovarade vahetamist, krüptovarade ülekandmist ning tokenite esmapakkumises osalemist või tokenite esmapakkumisega seotud finantsteenuste osutamist. Krüptovääringute levik on oluline teema ja seda tuleks arvesse võtta kõigis halduskoostöö suurendamise püüdlustes, lähtudes subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõttest. Ka ülemaailmse tehnoloogiaarengu tõttu on vaja täiustatud järelevalvemehhanisme, mis oleksid tihedas kontaktis asjaomaste kuritegeliku rahastamise vastu võitlemise asutustega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(14a)

Arvestades, et üha enam digitaliseeruvas ja üleilmastuvas majanduses avalduvad komplekssed ja keerukad mõõtmed, näiteks krüptovarad, ning et seetõttu on oluline suurendada riikide maksuhaldurite vahel selles valdkonnas tehtavat koostööd. Krüptovarade selge määratlemine, võttes arvesse Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsioonis (OECD) ning rahapesuvastases töökonnas tehtavat tööd, on maksudest kõrvalehoidumise vastu võitlemisel ja õiglase maksustamise edendamisel oluline. Rahapesuvastane töökond võttis vastu virtuaalvääringu laia määratluse ning soovitas lisada rahapesu ja terrorismi rahastamise vastase võitluse kohustuste kohaldamisalasse kõik füüsilised ja juriidilised isikud, kes tegelevad sellise tegevusega, mis hõlmab krüptovarade vahetamist, krüptovarade ülekandmist ning tokenite esmapakkumises osalemist või tokenite esmapakkumisega seotud finantsteenuste osutamist. Krüptovääringute levik on oluline teema ja seda tuleks arvesse võtta kõigis halduskoostöö suurendamise püüdlustes, lähtudes subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõttest. Ka ülemaailmse tehnoloogiaarengu tõttu on vaja täiustatud järelevalvemehhanisme, mis oleksid tihedas kontaktis asjaomaste kuritegeliku rahastamise vastu võitlemise asutustega.

Muudatusettepanek 13

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 15

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (15) | Maksudest kõrvalehoidumise ja maksustamise vältimise ennetamise eesmärgi saavutamise võiks tagada nii, et digiplatvormide haldurid peavad teatama platvormide kaudu teenitud tulust varakult enne seda, kui riiklikud maksuhaldurid teevad oma iga-aastaseid maksuotsuseid. Liikmesriikide maksuhaldurite töö hõlbustamiseks tuleks esitatud teavet vahetada ühe kuu jooksul pärast aruande esitamist. Automaatse teabevahetuse lihtsustamiseks ja ressursside tõhusa kasutamise edendamiseks peaks teabevahetus toimuma elektrooniliselt liidu loodud ühise teabevõrgu (CCN) kaudu. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(15)

Maksudest kõrvalehoidumise ja maksustamise vältimise ennetamise eesmärgi saavutamise võiks tagada nii, et digiplatvormide haldurid peavad teatama platvormide kaudu teenitud tulust varakult enne seda, kui riiklikud maksuhaldurid teevad oma iga-aastaseid maksuotsuseid. Liikmesriikide maksuhaldurite töö hõlbustamiseks tuleks esitatud teavet vahetada ühe kuu jooksul pärast aruande esitamist. Automaatse teabevahetuse lihtsustamiseks ja ressursside tõhusa kasutamise edendamiseks peaks teabevahetus toimuma elektrooniliselt liidu loodud ühise teabevõrgu (CCN) kaudu.

| (15) | Maksudest kõrvalehoidumise ja maksustamise vältimise ennetamise eesmärgi saavutamise võiks tagada nii, et digiplatvormide haldurid peavad teatama platvormide kaudu teenitud tulust varakult enne seda, kui riiklikud maksuhaldurid teevad oma iga-aastaseid maksuotsuseid. Liikmesriikide maksuhaldurite töö hõlbustamiseks tuleks esitatud teavet vahetada
  põhjendamatu viivituseta ja hiljemalt
  ühe kuu jooksul pärast aruande esitamist. Automaatse teabevahetuse lihtsustamiseks ja ressursside tõhusa kasutamise edendamiseks peaks teabevahetus toimuma elektrooniliselt liidu loodud ühise teabevõrgu (CCN) kaudu.
  Digitaristu peaks olema vastupidav ja tagama turvalisuse kõrgeima taseme. |
| --- | --- |

(15)

Maksudest kõrvalehoidumise ja maksustamise vältimise ennetamise eesmärgi saavutamise võiks tagada nii, et digiplatvormide haldurid peavad teatama platvormide kaudu teenitud tulust varakult enne seda, kui riiklikud maksuhaldurid teevad oma iga-aastaseid maksuotsuseid. Liikmesriikide maksuhaldurite töö hõlbustamiseks tuleks esitatud teavet vahetada
  põhjendamatu viivituseta ja hiljemalt
  ühe kuu jooksul pärast aruande esitamist. Automaatse teabevahetuse lihtsustamiseks ja ressursside tõhusa kasutamise edendamiseks peaks teabevahetus toimuma elektrooniliselt liidu loodud ühise teabevõrgu (CCN) kaudu.
  Digitaristu peaks olema vastupidav ja tagama turvalisuse kõrgeima taseme.

Muudatusettepanek 14

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 15 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (15a) | Käesoleva direktiiviga tuleks tagada pädevate asutuste juurdepääs rendilepingute kehtivusaega käsitlevatele andmetele, kui kinnisvara lühiajaline rentimine on ajaliselt piiratud, ning selle eesmärk peaks olema hõlbustada niisuguste piirangute rakendamist ja kontrolli rendihindade tõstmise üle liidus. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(15a)

Käesoleva direktiiviga tuleks tagada pädevate asutuste juurdepääs rendilepingute kehtivusaega käsitlevatele andmetele, kui kinnisvara lühiajaline rentimine on ajaliselt piiratud, ning selle eesmärk peaks olema hõlbustada niisuguste piirangute rakendamist ja kontrolli rendihindade tõstmise üle liidus.

Muudatusettepanek 15

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 15 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (15b) | Üksikisikuid, kellel on juurdepääs platvormihaldurite ja hargmaiste ettevõtjate tundlikule maksuteabele maksudest kõrvalehoidumise ja maksustamise vältimise tavade kohta, tuleks julgustada sellest teada andma ja ametiasutustega diskreetselt ja avalikku huvi silmas pidades koostööd tegema ning neid tuleks seejuures täielikult kaitsta. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(15b)

Üksikisikuid, kellel on juurdepääs platvormihaldurite ja hargmaiste ettevõtjate tundlikule maksuteabele maksudest kõrvalehoidumise ja maksustamise vältimise tavade kohta, tuleks julgustada sellest teada andma ja ametiasutustega diskreetselt ja avalikku huvi silmas pidades koostööd tegema ning neid tuleks seejuures täielikult kaitsta.

Muudatusettepanek 16

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 16

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (16) | Direktiivi 2011/16/EL hindamine komisjoni poolt näitas, et kõnealuse direktiivi ja selle kohaldamist võimaldavate siseriiklike ülevõtmissätete kohaldamise tõhusust on vaja järjepidevalt jälgida. Selleks et komisjon saaks ka edaspidi nõuetekohaselt jälgida ja hinnata direktiivi 2011/16/EL kohase automaatse teabevahetuse tõhusust, peaksid liikmesriigid olema kohustatud sellise teabevahetuse kohta komisjonile igal aastal statistikat edastama. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(16)

Direktiivi 2011/16/EL hindamine komisjoni poolt näitas, et kõnealuse direktiivi ja selle kohaldamist võimaldavate siseriiklike ülevõtmissätete kohaldamise tõhusust on vaja järjepidevalt jälgida. Selleks et komisjon saaks ka edaspidi nõuetekohaselt jälgida ja hinnata direktiivi 2011/16/EL kohase automaatse teabevahetuse tõhusust, peaksid liikmesriigid olema kohustatud sellise teabevahetuse kohta komisjonile igal aastal statistikat edastama.

| (16) | Direktiivi 2011/16/EL hindamine komisjoni poolt näitas, et kõnealuse direktiivi ja selle kohaldamist võimaldavate siseriiklike ülevõtmissätete kohaldamise tõhusust on vaja järjepidevalt jälgida. Selleks et komisjon saaks ka edaspidi nõuetekohaselt jälgida ja hinnata direktiivi 2011/16/EL kohase automaatse teabevahetuse tõhusust, peaksid liikmesriigid olema kohustatud sellise teabevahetuse kohta komisjonile igal aastal statistikat edastama.
  Lisaks peaksid nad igal aastal edastama komisjonile kogu asjakohase teabe selle kohta, mis takistab nimetatud direktiivi nõuetekohast rakendamist. |
| --- | --- |

(16)

Direktiivi 2011/16/EL hindamine komisjoni poolt näitas, et kõnealuse direktiivi ja selle kohaldamist võimaldavate siseriiklike ülevõtmissätete kohaldamise tõhusust on vaja järjepidevalt jälgida. Selleks et komisjon saaks ka edaspidi nõuetekohaselt jälgida ja hinnata direktiivi 2011/16/EL kohase automaatse teabevahetuse tõhusust, peaksid liikmesriigid olema kohustatud sellise teabevahetuse kohta komisjonile igal aastal statistikat edastama.
  Lisaks peaksid nad igal aastal edastama komisjonile kogu asjakohase teabe selle kohta, mis takistab nimetatud direktiivi nõuetekohast rakendamist.

Muudatusettepanek 17

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 16 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (16a) | Komisjon peaks kahe aasta jooksul pärast käesoleva direktiivi jõustumist esitama aruande käesoleva direktiiviga direktiivi 2011/16/EL lisatavate sätete rakendamise ja tõhususe kohta ning esitab konkreetsed ettepanekud, sealhulgas seadusandlikud ettepanekud, selle parandamiseks. Kõnealune aruanne tuleks avalikustada. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(16a)

Komisjon peaks kahe aasta jooksul pärast käesoleva direktiivi jõustumist esitama aruande käesoleva direktiiviga direktiivi 2011/16/EL lisatavate sätete rakendamise ja tõhususe kohta ning esitab konkreetsed ettepanekud, sealhulgas seadusandlikud ettepanekud, selle parandamiseks. Kõnealune aruanne tuleks avalikustada.

Muudatusettepanek 18

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 19

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (19) | Mitmepoolsed kontrollid, mida tehakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1286/2013 (5) loodud programmi „Fiscalis 2020“ abil, on esile toonud kasu, mida on võimalik saada, kui koordineeritult kontrollitakse ühte või mitut maksumaksjat, kes pakuvad ühist või täiendavat huvi kahele või enamale liidu maksuhaldurile. Kuna ühisauditite läbiviimiseks puudub sõnaselge õiguslik alus, võetakse praegu selliseid ühismeetmeid välisriigi ametnike teiste liikmesriikide territooriumil viibimist ja üheaegseid kontrolle käsitlevate direktiivi 2011/16/EL sätete koostoime alusel. Kuid paljudel juhtudel on see tava osutunud ebapiisavaks ega taga õigusselgust ja -kindlust. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(19)

Mitmepoolsed kontrollid, mida tehakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1286/2013 (5) loodud programmi „Fiscalis 2020“ abil, on esile toonud kasu, mida on võimalik saada, kui koordineeritult kontrollitakse ühte või mitut maksumaksjat, kes pakuvad ühist või täiendavat huvi kahele või enamale liidu maksuhaldurile. Kuna ühisauditite läbiviimiseks puudub sõnaselge õiguslik alus, võetakse praegu selliseid ühismeetmeid välisriigi ametnike teiste liikmesriikide territooriumil viibimist ja üheaegseid kontrolle käsitlevate direktiivi 2011/16/EL sätete koostoime alusel. Kuid paljudel juhtudel on see tava osutunud ebapiisavaks ega taga õigusselgust ja -kindlust.

| (19) | Mitmepoolsed kontrollid, mida tehakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1286/2013 (5) loodud programmi „Fiscalis 2020“ abil, on esile toonud kasu, mida on võimalik saada, kui koordineeritult kontrollitakse ühte või mitut maksumaksjat, kes pakuvad ühist või täiendavat huvi kahele või enamale liidu maksuhaldurile.
  Seetõttu peaks liidu maksuhaldurite koostöö raamistik hõlmama ka kohapealseid kontrolle ja ühisauditeid.
  Kuna ühisauditite läbiviimiseks puudub sõnaselge õiguslik alus, võetakse praegu selliseid ühismeetmeid välisriigi ametnike teiste liikmesriikide territooriumil viibimist ja üheaegseid kontrolle käsitlevate direktiivi 2011/16/EL sätete koostoime alusel. Kuid paljudel juhtudel on see tava osutunud ebapiisavaks ega taga õigusselgust ja -kindlust.
  Seetõttu on oluline õiguskindlusetus kõrvaldada ja anda kõnealustele kontrollidele halduskoostöö raamistikus õiguslik alus. |
| --- | --- |

(19)

Mitmepoolsed kontrollid, mida tehakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1286/2013 (5) loodud programmi „Fiscalis 2020“ abil, on esile toonud kasu, mida on võimalik saada, kui koordineeritult kontrollitakse ühte või mitut maksumaksjat, kes pakuvad ühist või täiendavat huvi kahele või enamale liidu maksuhaldurile.
  Seetõttu peaks liidu maksuhaldurite koostöö raamistik hõlmama ka kohapealseid kontrolle ja ühisauditeid.
  Kuna ühisauditite läbiviimiseks puudub sõnaselge õiguslik alus, võetakse praegu selliseid ühismeetmeid välisriigi ametnike teiste liikmesriikide territooriumil viibimist ja üheaegseid kontrolle käsitlevate direktiivi 2011/16/EL sätete koostoime alusel. Kuid paljudel juhtudel on see tava osutunud ebapiisavaks ega taga õigusselgust ja -kindlust.
  Seetõttu on oluline õiguskindlusetus kõrvaldada ja anda kõnealustele kontrollidele halduskoostöö raamistikus õiguslik alus.

Muudatusettepanek 19

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 20

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (20) | Liikmesriigid peaksid kehtestama selge ja tõhusa õigusraamistiku, mis võimaldaks nende maksuhalduritel teha piiriüleselt tegutsevate isikute suhtes ühisauditeid. Ühisauditid on haldusuurimised, mida viivad ühiselt läbi kahe või enama liikmesriigi pädevad asutused, et uurida juhtumit, mis on seotud ühe või mitme isikuga, kes pakuvad
  neile
  liikmesriikidele ühist või täiendavat huvi. Ühisaudititel võib olla oluline roll siseturu paremale toimimisele kaasaaitamisel. Ühisauditid peaksid olema üles ehitatud nii, et need annaksid maksumaksjatele selgete
  menetluseeskirjade
  kaudu õiguskindluse, sealhulgas selleks, et vähendada topeltmaksustamise ohtu. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(20)

Liikmesriigid peaksid kehtestama selge ja tõhusa õigusraamistiku, mis võimaldaks nende maksuhalduritel teha piiriüleselt tegutsevate isikute suhtes ühisauditeid. Ühisauditid on haldusuurimised, mida viivad ühiselt läbi kahe või enama liikmesriigi pädevad asutused, et uurida juhtumit, mis on seotud ühe või mitme isikuga, kes pakuvad
  neile
  liikmesriikidele ühist või täiendavat huvi. Ühisaudititel võib olla oluline roll siseturu paremale toimimisele kaasaaitamisel. Ühisauditid peaksid olema üles ehitatud nii, et need annaksid maksumaksjatele selgete
  menetluseeskirjade
  kaudu õiguskindluse, sealhulgas selleks, et vähendada topeltmaksustamise ohtu.

| (20) | Liikmesriigid peaksid kehtestama selge ja tõhusa õigusraamistiku, mis võimaldaks nende maksuhalduritel teha piiriüleselt tegutsevate isikute suhtes ühisauditeid. Ühisauditid on haldusuurimised, mida viivad ühiselt läbi kahe või enama liikmesriigi pädevad asutused, et uurida juhtumit, mis on seotud ühe või mitme isikuga, kes pakuvad
  nendele
  liikmesriikidele ühist või täiendavat huvi. Ühisaudititel võib olla oluline roll siseturu paremale toimimisele kaasaaitamisel. Ühisauditid peaksid olema üles ehitatud nii, et need annaksid maksumaksjatele selgete
  menetlusnormide
  kaudu õiguskindluse, sealhulgas selleks, et vähendada topeltmaksustamise ohtu.
  Lisaks nõutavale õigusraamistikule peaksid liikmesriigid tagama ka tingimused, millega hõlbustatakse ühisauditite korraldamist operatiivtasandil, eelkõige toetades koolituse, sealhulgas keeleõppe pakkumist töötajatele, kes tõenäoliselt ühisauditeid tegema hakkavad. Tuletatakse meelde, et sellealast rahalist toetust saab anda programmi „Fiscalis“ raames. |
| --- | --- |

(20)

Liikmesriigid peaksid kehtestama selge ja tõhusa õigusraamistiku, mis võimaldaks nende maksuhalduritel teha piiriüleselt tegutsevate isikute suhtes ühisauditeid. Ühisauditid on haldusuurimised, mida viivad ühiselt läbi kahe või enama liikmesriigi pädevad asutused, et uurida juhtumit, mis on seotud ühe või mitme isikuga, kes pakuvad
  nendele
  liikmesriikidele ühist või täiendavat huvi. Ühisaudititel võib olla oluline roll siseturu paremale toimimisele kaasaaitamisel. Ühisauditid peaksid olema üles ehitatud nii, et need annaksid maksumaksjatele selgete
  menetlusnormide
  kaudu õiguskindluse, sealhulgas selleks, et vähendada topeltmaksustamise ohtu.
  Lisaks nõutavale õigusraamistikule peaksid liikmesriigid tagama ka tingimused, millega hõlbustatakse ühisauditite korraldamist operatiivtasandil, eelkõige toetades koolituse, sealhulgas keeleõppe pakkumist töötajatele, kes tõenäoliselt ühisauditeid tegema hakkavad. Tuletatakse meelde, et sellealast rahalist toetust saab anda programmi „Fiscalis“ raames.

Muudatusettepanek 20

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 21

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (21) | Selle protsessi tõhususe tagamiseks tuleks ühisauditite taotlustele vastata ettenähtud aja jooksul. Taotluste tagasilükkamist tuleks nõuetekohaselt põhjendada. Ühisauditi suhtes tuleks kohaldada selle liikmesriigi menetluskorda, kus asjaomane audit toimub. Seetõttu peaksid osalevad liikmesriigid ühisauditi käigus kogutud tõendeid vastastikku tunnustama. Sama oluline on, et pädevad asutused lepiksid kokku juhtumi faktides ja asjaoludes ning püüaksid jõuda kokkuleppele selles, kuidas tõlgendada auditeeritava(te) isiku(te) maksualast olukorda. Selleks et tagada ühisauditi tulemuste rakendamine osalevates liikmesriikides, peaks lõpparuandel olema samaväärne õigusjõud kui osalevates liikmesriikides auditi tulemusena välja antud asjakohastel siseriiklikel aktidel. Vajaduse korral peaksid liikmesriigid kehtestama vastava kohanduse tegemiseks õigusraamistiku. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(21)

Selle protsessi tõhususe tagamiseks tuleks ühisauditite taotlustele vastata ettenähtud aja jooksul. Taotluste tagasilükkamist tuleks nõuetekohaselt põhjendada. Ühisauditi suhtes tuleks kohaldada selle liikmesriigi menetluskorda, kus asjaomane audit toimub. Seetõttu peaksid osalevad liikmesriigid ühisauditi käigus kogutud tõendeid vastastikku tunnustama. Sama oluline on, et pädevad asutused lepiksid kokku juhtumi faktides ja asjaoludes ning püüaksid jõuda kokkuleppele selles, kuidas tõlgendada auditeeritava(te) isiku(te) maksualast olukorda. Selleks et tagada ühisauditi tulemuste rakendamine osalevates liikmesriikides, peaks lõpparuandel olema samaväärne õigusjõud kui osalevates liikmesriikides auditi tulemusena välja antud asjakohastel siseriiklikel aktidel. Vajaduse korral peaksid liikmesriigid kehtestama vastava kohanduse tegemiseks õigusraamistiku.

| (21) | Selle protsessi tõhususe tagamiseks tuleks ühisauditite taotlustele vastata ettenähtud aja jooksul. Taotluste tagasilükkamist tuleks nõuetekohaselt põhjendada
  , see peaks olema lubatud üksnes käesolevas direktiivis sätestatud põhjustel ning taotluse esitanud asutusel peaks taotluse tagasilükkamise korral olema vastamise õigus
  . Ühisauditi suhtes tuleks kohaldada selle liikmesriigi menetluskorda, kus asjaomane audit toimub. Seetõttu peaksid osalevad liikmesriigid ühisauditi käigus kogutud tõendeid vastastikku tunnustama. Sama oluline on, et pädevad asutused lepiksid kokku juhtumi faktides ja asjaoludes ning püüaksid jõuda kokkuleppele selles, kuidas tõlgendada auditeeritava(te) isiku(te) maksualast olukorda. Selleks et tagada ühisauditi tulemuste rakendamine osalevates liikmesriikides, peaks lõpparuandel olema samaväärne õigusjõud kui osalevates liikmesriikides auditi tulemusena välja antud asjakohastel siseriiklikel aktidel. Vajaduse korral peaksid liikmesriigid kehtestama vastava kohanduse tegemiseks õigusraamistiku. |
| --- | --- |

(21)

Selle protsessi tõhususe tagamiseks tuleks ühisauditite taotlustele vastata ettenähtud aja jooksul. Taotluste tagasilükkamist tuleks nõuetekohaselt põhjendada
  , see peaks olema lubatud üksnes käesolevas direktiivis sätestatud põhjustel ning taotluse esitanud asutusel peaks taotluse tagasilükkamise korral olema vastamise õigus
  . Ühisauditi suhtes tuleks kohaldada selle liikmesriigi menetluskorda, kus asjaomane audit toimub. Seetõttu peaksid osalevad liikmesriigid ühisauditi käigus kogutud tõendeid vastastikku tunnustama. Sama oluline on, et pädevad asutused lepiksid kokku juhtumi faktides ja asjaoludes ning püüaksid jõuda kokkuleppele selles, kuidas tõlgendada auditeeritava(te) isiku(te) maksualast olukorda. Selleks et tagada ühisauditi tulemuste rakendamine osalevates liikmesriikides, peaks lõpparuandel olema samaväärne õigusjõud kui osalevates liikmesriikides auditi tulemusena välja antud asjakohastel siseriiklikel aktidel. Vajaduse korral peaksid liikmesriigid kehtestama vastava kohanduse tegemiseks õigusraamistiku.

Muudatusettepanek 21

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 24 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (24a) | Samavõrd oluline on rõhutada, et lisaks maksuhaldurite vahelisele teabevahetusele aitab maksude kogumist tõhustada ka parimate tavade jagamine. Kooskõlas programmiga „Fiscalis 2020“ peaksid liikmesriigid pidama maksuhaldurite vahelist parimate tavade jagamist esmatähtsaks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(24a)

Samavõrd oluline on rõhutada, et lisaks maksuhaldurite vahelisele teabevahetusele aitab maksude kogumist tõhustada ka parimate tavade jagamine. Kooskõlas programmiga „Fiscalis 2020“ peaksid liikmesriigid pidama maksuhaldurite vahelist parimate tavade jagamist esmatähtsaks.

Muudatusettepanek 22

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 26

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (26) | Selleks et tagada direktiivi 2011/16/EL ühetaolised rakendamistingimused, eelkõige seoses automaatse teabevahetusega maksuhaldurite vahel, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused võtta vastu piiratud arvu elementidega tüüpvorm, sealhulgas keeleline korraldus. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (25). |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(26)

Selleks et tagada direktiivi 2011/16/EL ühetaolised rakendamistingimused, eelkõige seoses automaatse teabevahetusega maksuhaldurite vahel, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused võtta vastu piiratud arvu elementidega tüüpvorm, sealhulgas keeleline korraldus. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (25).

| (26) | Selleks et tagada direktiivi 2011/16/EL ühetaolised rakendamistingimused, eelkõige seoses automaatse teabevahetusega maksuhaldurite vahel, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused võtta vastu piiratud arvu elementidega tüüpvorm, sealhulgas keeleline korraldus. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (25).
  Komisjonil on õigus koostada aruandeid ja dokumente ning kasutada selleks anonüümseks muudetud kujul vahetatavat teavet, võttes arvesse maksumaksjate õigust konfidentsiaalsusele ja järgides määrust (EÜ) nr 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele. |
| --- | --- |

(26)

Selleks et tagada direktiivi 2011/16/EL ühetaolised rakendamistingimused, eelkõige seoses automaatse teabevahetusega maksuhaldurite vahel, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused võtta vastu piiratud arvu elementidega tüüpvorm, sealhulgas keeleline korraldus. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (25).
  Komisjonil on õigus koostada aruandeid ja dokumente ning kasutada selleks anonüümseks muudetud kujul vahetatavat teavet, võttes arvesse maksumaksjate õigust konfidentsiaalsusele ja järgides määrust (EÜ) nr 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele.

Muudatusettepanek 23

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 26 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (26a) | Direktiivi 2011/16/EL raames toimuv isikuandmete töötlemine peaks ka tulevikus olema kooskõlas määrustega (EL) 2016/679 ja (EL) 2018/1725. Direktiivis 2011/16/EL sätestatud andmetöötluse ainueesmärk on üldise avaliku huvi teenimine maksustamise valdkonnas, s.t maksupettuste, maksustamise vältimise ja maksudest kõrvalehoidumise vastu võitlemine, maksutulude kaitsmine ja õiglase maksustamise edendamine, mis suurendab sotsiaalse, poliitilise ja majandusliku kaasamise võimalusi liikmesriikides. Seepärast tuleks direktiivis 2011/16/EL esitatud viiteid asjakohastele liidu andmekaitsealastele õigusaktidele ajakohastada ja täiendada käesolevas direktiivis sätestatud normidega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(26a)

Direktiivi 2011/16/EL raames toimuv isikuandmete töötlemine peaks ka tulevikus olema kooskõlas määrustega (EL) 2016/679 ja (EL) 2018/1725. Direktiivis 2011/16/EL sätestatud andmetöötluse ainueesmärk on üldise avaliku huvi teenimine maksustamise valdkonnas, s.t maksupettuste, maksustamise vältimise ja maksudest kõrvalehoidumise vastu võitlemine, maksutulude kaitsmine ja õiglase maksustamise edendamine, mis suurendab sotsiaalse, poliitilise ja majandusliku kaasamise võimalusi liikmesriikides. Seepärast tuleks direktiivis 2011/16/EL esitatud viiteid asjakohastele liidu andmekaitsealastele õigusaktidele ajakohastada ja täiendada käesolevas direktiivis sätestatud normidega.

Muudatusettepanek 24

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1 – alapunkt a

Direktiiv 2011/16/EL

Artikkel 3 – lõik 1 – punkt 9 – alapunkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| a) | artikli 8 lõike 1 ning artiklite 8a, 8aa, 8ab ja 8ac kohaldamisel eelnevalt määratletud teabe korrapärane edastamine eelnevalt kindlaksmääratud korrapäraste ajavahemike tagant teisele liikmesriigile ilma eelneva taotluseta. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

a)

artikli 8 lõike 1 ning artiklite 8a, 8aa, 8ab ja 8ac kohaldamisel eelnevalt määratletud teabe korrapärane edastamine eelnevalt kindlaksmääratud korrapäraste ajavahemike tagant teisele liikmesriigile ilma eelneva taotluseta.

| a) | artikli 8 lõike 1 ning artiklite 8a, 8aa, 8ab ja 8ac kohaldamisel eelnevalt määratletud
  ja uue
  teabe korrapärane edastamine eelnevalt kindlaksmääratud korrapäraste ajavahemike tagant teisele liikmesriigile ilma eelneva taotluseta. |
| --- | --- |

a)

artikli 8 lõike 1 ning artiklite 8a, 8aa, 8ab ja 8ac kohaldamisel eelnevalt määratletud
  ja uue
  teabe korrapärane edastamine eelnevalt kindlaksmääratud korrapäraste ajavahemike tagant teisele liikmesriigile ilma eelneva taotluseta.

Muudatusettepanek 25

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1 a (uus)

Direktiiv 2011/16/EL

Artikkel 3 – lõik 1 – punkt 14

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1a) | Artikli 3 punkti 14 muudetakse järgmiselt: |

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

1a)

| 14) | „
  piiriülene
  eelotsus“ – kokkulepe, teatis või mõni muu samaväärse toimega vahend või meede, sealhulgas see, mis on tehtud või mida on muudetud või uuendatud maksukontrolli käigus ja mis vastab järgmistele tingimustele: |
| --- | --- |

14)

„
  piiriülene
  eelotsus“ – kokkulepe, teatis või mõni muu samaväärse toimega vahend või meede, sealhulgas see, mis on tehtud või mida on muudetud või uuendatud maksukontrolli käigus ja mis vastab järgmistele tingimustele:

| „14) | „eelotsus“ – kokkulepe, teatis või mõni muu samaväärse toimega vahend või meede, sealhulgas see, mis on tehtud või mida on muudetud või uuendatud maksukontrolli käigus ja mis
  sõltumata sellest, kas see on oma olemuselt ametlik, mitteametlik, õiguslikult siduv või mittesiduv,
  vastab järgmistele tingimustele: |
| --- | --- |

„14)

„eelotsus“ – kokkulepe, teatis või mõni muu samaväärse toimega vahend või meede, sealhulgas see, mis on tehtud või mida on muudetud või uuendatud maksukontrolli käigus ja mis
  sõltumata sellest, kas see on oma olemuselt ametlik, mitteametlik, õiguslikult siduv või mittesiduv,
  vastab järgmistele tingimustele:

| a) | selle on teinud või seda on muutnud või uuendanud liikmesriigi valitsus või maksuhaldur või liikmesriigi territoriaalne või halduslik allüksus, sealhulgas kohalik omavalitsus, või see on tehtud nende nimel, olenemata sellest, kas seda tegelikult kasutatakse; |
| --- | --- |

a)

selle on teinud või seda on muutnud või uuendanud liikmesriigi valitsus või maksuhaldur või liikmesriigi territoriaalne või halduslik allüksus, sealhulgas kohalik omavalitsus, või see on tehtud nende nimel, olenemata sellest, kas seda tegelikult kasutatakse;

| a) | selle on teinud või seda on muutnud või uuendanud liikmesriigi valitsus või maksuhaldur või liikmesriigi territoriaalne või halduslik allüksus, sealhulgas kohalik omavalitsus, või see on tehtud nende nimel, olenemata sellest, kas seda tegelikult kasutatakse; |
| --- | --- |

a)

selle on teinud või seda on muutnud või uuendanud liikmesriigi valitsus või maksuhaldur või liikmesriigi territoriaalne või halduslik allüksus, sealhulgas kohalik omavalitsus, või see on tehtud nende nimel, olenemata sellest, kas seda tegelikult kasutatakse;

| b) | see on tehtud või seda on muudetud või uuendatud teatud isiku või isikute grupi suhtes ning kõnealusel isikul või isikute grupil on õigus sellele tugineda; |
| --- | --- |

b)

see on tehtud või seda on muudetud või uuendatud teatud isiku või isikute grupi suhtes ning kõnealusel isikul või isikute grupil on õigus sellele tugineda;

| b) | see on tehtud või seda on muudetud või uuendatud teatud isiku või isikute grupi suhtes ning kõnealusel isikul või isikute grupil on õigus sellele tugineda; |
| --- | --- |

b)

see on tehtud või seda on muudetud või uuendatud teatud isiku või isikute grupi suhtes ning kõnealusel isikul või isikute grupil on õigus sellele tugineda;

| c) | selles käsitletakse selliste õigus- või haldusnormide tõlgendamist või kohaldamist, mis puudutavad liikmesriigi või tema territoriaalse või haldusliku allüksuse, sealhulgas kohaliku omavalitsuse maksualaste õigusaktide kohaldamist või jõustamist; |
| --- | --- |

c)

selles käsitletakse selliste õigus- või haldusnormide tõlgendamist või kohaldamist, mis puudutavad liikmesriigi või tema territoriaalse või haldusliku allüksuse, sealhulgas kohaliku omavalitsuse maksualaste õigusaktide kohaldamist või jõustamist;

| c) | selles käsitletakse selliste õigus- või haldusnormide tõlgendamist või kohaldamist, mis puudutavad liikmesriigi või tema territoriaalse või haldusliku allüksuse, sealhulgas kohaliku omavalitsuse maksualaste õigusaktide kohaldamist või jõustamist; |
| --- | --- |

c)

selles käsitletakse selliste õigus- või haldusnormide tõlgendamist või kohaldamist, mis puudutavad liikmesriigi või tema territoriaalse või haldusliku allüksuse, sealhulgas kohaliku omavalitsuse maksualaste õigusaktide kohaldamist või jõustamist;

| d) | see on seotud piiriüleste tehingutega või küsimusega, kas isiku tegevusega mõnes teises jurisdiktsioonis luuakse püsiv tegevuskoht või mitte, ning |
| --- | --- |

d)

see on seotud piiriüleste tehingutega või küsimusega, kas isiku tegevusega mõnes teises jurisdiktsioonis luuakse püsiv tegevuskoht või mitte, ning

| e) | see tehakse enne tehingute sooritamist või tegutsemise alustamist mõnes teises jurisdiktsioonis, millega luuakse potentsiaalselt püsiv tegevuskoht, või enne tehingut või tehingute kogumit või tegevust hõlmava ajavahemiku kohta maksudeklaratsiooni esitamist.
  Piiriülene
  tehing võib olla seotud (kuid mitte ainult) investeeringute tegemisega, kaupade, teenuste või rahastamise pakkumisega või materiaalse või immateriaalse vara kasutamisega ega pea olema otseselt seotud isikuga, kellele
  piiriülene
  eelotsus on suunatud; |
| --- | --- |

e)

see tehakse enne tehingute sooritamist või tegutsemise alustamist mõnes teises jurisdiktsioonis, millega luuakse potentsiaalselt püsiv tegevuskoht, või enne tehingut või tehingute kogumit või tegevust hõlmava ajavahemiku kohta maksudeklaratsiooni esitamist.
  Piiriülene
  tehing võib olla seotud (kuid mitte ainult) investeeringute tegemisega, kaupade, teenuste või rahastamise pakkumisega või materiaalse või immateriaalse vara kasutamisega ega pea olema otseselt seotud isikuga, kellele
  piiriülene
  eelotsus on suunatud;

| e) | see tehakse enne tehingute sooritamist või tegutsemise alustamist mõnes teises jurisdiktsioonis, millega luuakse potentsiaalselt püsiv tegevuskoht, või enne tehingut või tehingute kogumit või tegevust hõlmava ajavahemiku kohta maksudeklaratsiooni esitamist. Tehing võib olla seotud (kuid mitte ainult) investeeringute tegemisega, kaupade, teenuste või rahastamise pakkumisega või materiaalse või immateriaalse vara kasutamisega ega pea olema otseselt seotud isikuga, kellele eelotsus on suunatud;“ |
| --- | --- |

e)

see tehakse enne tehingute sooritamist või tegutsemise alustamist mõnes teises jurisdiktsioonis, millega luuakse potentsiaalselt püsiv tegevuskoht, või enne tehingut või tehingute kogumit või tegevust hõlmava ajavahemiku kohta maksudeklaratsiooni esitamist. Tehing võib olla seotud (kuid mitte ainult) investeeringute tegemisega, kaupade, teenuste või rahastamise pakkumisega või materiaalse või immateriaalse vara kasutamisega ega pea olema otseselt seotud isikuga, kellele eelotsus on suunatud;“

(Käesolevat muudatust kohaldatakse kogu teksti ulatuses; muudatuse vastuvõtmise korral viiakse see sisse kogu tekstis.)

Muudatusettepanek 26

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1 b (uus)

Direktiiv 2011/16/EL

Artikkel 3 – lõik 1 – punkt 16

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1b) | Artikli 3 punkt 16 jäetakse välja. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1b)

Muudatusettepanek 27

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 2

Direktiiv 2011/16/EL

Artikkel 5 a – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Artiklis 5 osutatud taotluse puhul käsitatakse taotletavat teavet eeldatavasti asjakohasena, kui taotluse esitanud asutus leiab taotluse esitamise ajal, et siseriikliku õiguse alusel on põhjendatult võimalik, et taotletav teave on asjakohane ühe või mitme maksumaksja maksuasjades, olenemata sellest, kas nende isik on tuvastatud nimeliselt või muul viisil, ning on
  uurimise
  seisukohast põhjendatud. | 1.   Artiklis 5 osutatud taotluse puhul käsitatakse taotletavat teavet eeldatavasti asjakohasena, kui taotluse esitanud asutus leiab taotluse esitamise ajal, et siseriikliku õiguse alusel on põhjendatult võimalik, et taotletav teave on asjakohane ühe või mitme maksumaksja maksuasjades, olenemata sellest, kas nende isik on tuvastatud nimeliselt või muul viisil, ning on
  maksude hindamise, kogumise ja haldamise
  seisukohast põhjendatud. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Artiklis 5 osutatud taotluse puhul käsitatakse taotletavat teavet eeldatavasti asjakohasena, kui taotluse esitanud asutus leiab taotluse esitamise ajal, et siseriikliku õiguse alusel on põhjendatult võimalik, et taotletav teave on asjakohane ühe või mitme maksumaksja maksuasjades, olenemata sellest, kas nende isik on tuvastatud nimeliselt või muul viisil, ning on
  uurimise
  seisukohast põhjendatud.

1.   Artiklis 5 osutatud taotluse puhul käsitatakse taotletavat teavet eeldatavasti asjakohasena, kui taotluse esitanud asutus leiab taotluse esitamise ajal, et siseriikliku õiguse alusel on põhjendatult võimalik, et taotletav teave on asjakohane ühe või mitme maksumaksja maksuasjades, olenemata sellest, kas nende isik on tuvastatud nimeliselt või muul viisil, ning on
  maksude hindamise, kogumise ja haldamise
  seisukohast põhjendatud.

Muudatusettepanek 28

Muudatusettepanek 28

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 2

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 2

Direktiiv 2011/16/EL

Artikkel 5 a – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Taotletava teabe eeldatava asjakohasuse tõendamiseks esitab taotluse esitanud pädev asutus taotluse saanud asutusele tõendava teabe
  , eelkõige selle maksueesmärgi kohta, milleks teavet taotletakse, ning andmed, mis osutavad sellele, et taotletud teave on taotluse saanud asutuse valduses või taotluse saanud asutuse valitsemisalas oleva isiku valduses või kontrolli all
  . | 2.   Taotletava teabe eeldatava asjakohasuse tõendamiseks esitab taotluse esitanud pädev asutus taotluse saanud asutusele tõendava teabe. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Taotletava teabe eeldatava asjakohasuse tõendamiseks esitab taotluse esitanud pädev asutus taotluse saanud asutusele tõendava teabe
  , eelkõige selle maksueesmärgi kohta, milleks teavet taotletakse, ning andmed, mis osutavad sellele, et taotletud teave on taotluse saanud asutuse valduses või taotluse saanud asutuse valitsemisalas oleva isiku valduses või kontrolli all
  .

2.   Taotletava teabe eeldatava asjakohasuse tõendamiseks esitab taotluse esitanud pädev asutus taotluse saanud asutusele tõendava teabe.

Muudatusettepanek 29

Muudatusettepanek 29

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 3 a (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 3 a (uus)

Direktiiv 2011/16/EL

Artikkel 7 – lõige 1 – lõik 1

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3a) | Artikli 7 lõike 1 esimene lõik asendatakse järgmisega: |

Kehtiv tekst

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3a)

3a)

Artikli 7 lõike 1 esimene lõik asendatakse järgmisega:

1.   Taotluse saanud asutus esitab artiklis 5 osutatud teabe võimalikult kiiresti ja hiljemalt
  kuue
  kuu pärast taotluse kättesaamise
  kuupäevast
  .

„1.   Taotluse saanud asutus esitab artiklis 5 osutatud teabe võimalikult kiiresti ja hiljemalt
  kolme
  kuu
  jooksul
  pärast taotluse kättesaamise
  kuupäeva
  .“

Muudatusettepanek 30

Muudatusettepanek 30

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 3 b (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 3 b (uus)

Direktiiv 2011/16/EL

Artikkel 7 – lõige 6 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3b) | Artiklile 7 lisatakse järgmine lõige: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3b)

3b)

Artiklile 7 lisatakse järgmine lõige:

„6a.
     
  Komisjon esitab enne 1. jaanuari 2023 aruande, milles antakse ülevaade ja hinnang saadud riikidepõhise statistika ja teabe kohta, mis on seotud selliste küsimustega nagu taotluse alusel toimuva teabevahetusega seotud haldus- ja muu asjakohane kulu ja kasu, sealhulgas lisanduv maksutulu, ning nendega seotud praktilised aspektid, sealhulgas iga riigi puhul saadud ja saadetud, heaks kiidetud ja tagasi lükatud taotluste arv, töötlemiseks vajalik aeg ning muud põhjaliku hinnangu koostamise jaoks asjakohased aspektid.“

Muudatusettepanek 31

Muudatusettepanek 31

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 4 – alapunkt a

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 4 – alapunkt a

Direktiiv 2011/16/EL

Artikkel 8 – lõige 1 – lõik 1 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Iga liikmesriigi pädev asutus edastab automaatse teabevahetuse teel iga teise liikmesriigi pädevale asutusele kogu kättesaadava teabe seoses kõnealuse teise liikmesriigi residentidega järgmiste konkreetsete tulu ja kapitali kategooriate kohta, nagu neid mõistetakse teavet edastava liikmesriigi siseriiklike õigusnormide alusel: | Iga liikmesriigi pädev asutus edastab automaatse teabevahetuse teel iga teise liikmesriigi pädevale asutusele kogu kättesaadava
  või mõistlike pingutustega kättesaadavaks muudetava
  teabe seoses kõnealuse teise liikmesriigi residentidega järgmiste konkreetsete tulu ja kapitali kategooriate kohta, nagu neid mõistetakse teavet edastava liikmesriigi siseriiklike õigusnormide alusel: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Iga liikmesriigi pädev asutus edastab automaatse teabevahetuse teel iga teise liikmesriigi pädevale asutusele kogu kättesaadava teabe seoses kõnealuse teise liikmesriigi residentidega järgmiste konkreetsete tulu ja kapitali kategooriate kohta, nagu neid mõistetakse teavet edastava liikmesriigi siseriiklike õigusnormide alusel:

Iga liikmesriigi pädev asutus edastab automaatse teabevahetuse teel iga teise liikmesriigi pädevale asutusele kogu kättesaadava
  või mõistlike pingutustega kättesaadavaks muudetava
  teabe seoses kõnealuse teise liikmesriigi residentidega järgmiste konkreetsete tulu ja kapitali kategooriate kohta, nagu neid mõistetakse teavet edastava liikmesriigi siseriiklike õigusnormide alusel:

või mõistlike pingutustega kättesaadavaks muudetava

Muudatusettepanek 32

Muudatusettepanek 32

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 4 – alapunkt a

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 4 – alapunkt a

Direktiiv 2011/16/EL

Artikkel 8 – lõige 1 – lõik 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Liikmesriigid teatavad komisjonile igal aastal
  vähemalt kaks
  esimeses lõigus osutatud tulu ja kapitali
  kategooriat
  , millega seoses nad edastavad teavet teise liikmesriigi residentide kohta. | Liikmesriigid teatavad komisjonile igal aastal
  kõik
  esimeses lõigus osutatud tulu ja kapitali
  kategooriad
  , millega seoses nad edastavad teavet teise liikmesriigi residentide kohta. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Liikmesriigid teatavad komisjonile igal aastal
  vähemalt kaks
  esimeses lõigus osutatud tulu ja kapitali
  kategooriat
  , millega seoses nad edastavad teavet teise liikmesriigi residentide kohta.

vähemalt kaks

kategooriat

Liikmesriigid teatavad komisjonile igal aastal
  kõik
  esimeses lõigus osutatud tulu ja kapitali
  kategooriad
  , millega seoses nad edastavad teavet teise liikmesriigi residentide kohta.

kõik

kategooriad

Muudatusettepanek 33

Muudatusettepanek 33

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 4 – alapunkt a

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 4 – alapunkt a

Direktiiv 2011/16/EL

Artikkel 8 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.
     
  Enne 1. jaanuari 2023 teatavad liikmesriigid komisjonile vähemalt neli lõikes 1 loetletud kategooriat, millega seoses edastab iga liikmesriigi pädev asutus automaatse teabevahetuse teel teise liikmesriigi pädevale asutusele teabe kõnealuse teise liikmesriigi residentide kohta. See teave hõlmab maksustamisperioode, mis algavad 1. jaanuaril 2024 või hiljem. | välja jäetud |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.
     
  Enne 1. jaanuari 2023 teatavad liikmesriigid komisjonile vähemalt neli lõikes 1 loetletud kategooriat, millega seoses edastab iga liikmesriigi pädev asutus automaatse teabevahetuse teel teise liikmesriigi pädevale asutusele teabe kõnealuse teise liikmesriigi residentide kohta. See teave hõlmab maksustamisperioode, mis algavad 1. jaanuaril 2024 või hiljem.

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 34

Muudatusettepanek 34

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 4 – alapunkt a a (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 4 – alapunkt a a (uus)

Direktiiv 2011/16/EL

Artikkel 8 – lõige 3 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | aa) | lõike 3 esimene lõik jäetakse välja; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

aa)

aa)

lõike 3 esimene lõik jäetakse välja;

lõike 3 esimene lõik jäetakse välja;

Muudatusettepanek 35

Muudatusettepanek 35

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 4 – alapunkt b a (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 4 – alapunkt b a (uus)

Direktiiv 2011/16/EL

Artikkel 8 – lõige 3 a – lõik 2 – punkt a

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ba) | lõike 3a teise lõigu punkt a asendatakse järgmisega: |

Kehtiv tekst

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ba)

ba)

lõike 3a teise lõigu punkt a asendatakse järgmisega:

lõike 3a teise lõigu punkt a asendatakse järgmisega:

| a) | iga sellise avaldatava isiku puhul, kes on konto omanik, nimi, aadress, maksukohustuslase identifitseerimisnumber(numbrid) ning füüsilise isiku puhul sünnikoht ja -aeg, ning mis tahes ettevõtte puhul, kes on konto omanik ja kelle kohta tehakse pärast lisades sisalduvate hoolsusmeetmete eeskirjade kohaldamist kindlaks, et tal on üks või enam avaldatavast isikust kontrollivat isikut, ettevõtte nimi, aadress, maksukohustuslase identifitseerimisnumber(numbrid) ning iga avaldatava isiku nimi, aadress, maksukohustuslase identifitseerimisnumber(numbrid) ja sünnikoht ja -aeg; |
| --- | --- |

a)

iga sellise avaldatava isiku puhul, kes on konto omanik, nimi, aadress, maksukohustuslase identifitseerimisnumber(numbrid) ning füüsilise isiku puhul sünnikoht ja -aeg, ning mis tahes ettevõtte puhul, kes on konto omanik ja kelle kohta tehakse pärast lisades sisalduvate hoolsusmeetmete eeskirjade kohaldamist kindlaks, et tal on üks või enam avaldatavast isikust kontrollivat isikut, ettevõtte nimi, aadress, maksukohustuslase identifitseerimisnumber(numbrid) ning iga avaldatava isiku nimi, aadress, maksukohustuslase identifitseerimisnumber(numbrid) ja sünnikoht ja -aeg;

| „a) | iga sellise avaldatava isiku puhul, kes on konto
  tegelikult kasusaav
  omanik,
  tema
  nimi, aadress, maksukohustuslase identifitseerimisnumber(numbrid) ning füüsilise isiku puhul sünnikoht ja -aeg, ning mis tahes ettevõtte puhul, kes on konto omanik ja kelle kohta tehakse pärast lisades sisalduvate hoolsusmeetmete eeskirjade kohaldamist kindlaks, et tal on üks või enam avaldatavast isikust kontrollivat isikut, ettevõtte nimi, aadress, maksukohustuslase identifitseerimisnumber(numbrid) ning iga avaldatava isiku nimi, aadress, maksukohustuslase identifitseerimisnumber(numbrid) ja sünnikoht ja -aeg;“ |
| --- | --- |

„a)

iga sellise avaldatava isiku puhul, kes on konto
  tegelikult kasusaav
  omanik,
  tema
  nimi, aadress, maksukohustuslase identifitseerimisnumber(numbrid) ning füüsilise isiku puhul sünnikoht ja -aeg, ning mis tahes ettevõtte puhul, kes on konto omanik ja kelle kohta tehakse pärast lisades sisalduvate hoolsusmeetmete eeskirjade kohaldamist kindlaks, et tal on üks või enam avaldatavast isikust kontrollivat isikut, ettevõtte nimi, aadress, maksukohustuslase identifitseerimisnumber(numbrid) ning iga avaldatava isiku nimi, aadress, maksukohustuslase identifitseerimisnumber(numbrid) ja sünnikoht ja -aeg;“

tegelikult kasusaav

tema

Muudatusettepanek 36

Muudatusettepanek 36

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 5 – alapunkt -a (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 5 – alapunkt -a (uus)

Direktiiv 2011/16/EL

Artikkel 8 a – pealkiri

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | -a) | pealkirja muudetakse järgmiselt: |

Kehtiv tekst

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

-a)

-a)

pealkirja muudetakse järgmiselt:

Piiriüleste
  eelotsuste ja siirdehinna eelkokkulepete alase kohustusliku automaatse teabevahetuse ulatus ja tingimused

Piiriüleste

„Eelotsuste ja siirdehinna eelkokkulepete alase kohustusliku automaatse teabevahetuse ulatus ja tingimused“

(Käesolevat muudatust kohaldatakse kogu teksti ulatuses; muudatuse vastuvõtmise korral viiakse see sisse kogu tekstis.)

(Käesolevat muudatust kohaldatakse kogu teksti ulatuses; muudatuse vastuvõtmise korral viiakse see sisse kogu tekstis.)

Muudatusettepanek 37

Muudatusettepanek 37

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 5 – alapunkt -a a (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 5 – alapunkt -a a (uus)

Direktiiv 2011/16/EL

Artikkel 8 a – lõige 2 – lõik 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | -aa) | lõike 2 neljas lõik jäetakse välja; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

-aa)

-aa)

lõike 2 neljas lõik jäetakse välja;

Muudatusettepanek 38

Muudatusettepanek 38

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 5 – alapunkt -a b (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 5 – alapunkt -a b (uus)

Direktiiv 2011/16/EL

Artikkel 8 a – lõige 3 – lõik 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | -ab) | lõikele 3 lisatakse järgmine lõik: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

-ab)

-ab)

lõikele 3 lisatakse järgmine lõik:

„Pädev asutus ei pea läbirääkimisi uute kahe- või mitmepoolsete siirdehinna eelkokkulepete üle ega lepi nendes kokku kolmandate riikidega, kes ei luba nende avaldamist muude liikmesriikide pädevatele asutustele alates 1. jaanuarist 2022.“

Muudatusettepanek 39

Muudatusettepanek 39

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 5 – alapunkt -a c (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 5 – alapunkt -a c (uus)

Direktiiv 2011/16/EL

Artikkel 8 a – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | -ac) | lõige 4 jäetakse välja; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

-ac)

-ac)

lõige 4 jäetakse välja;

Muudatusettepanek 40

Muudatusettepanek 40

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 5 – alapunkt a a (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 5 – alapunkt a a (uus)

Direktiiv 2011/16/EL

Artikkel 8 a – lõige 6 – punkt a

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | aa) | lõike 6 punkt a asendatakse järgmisega: |

Kehtiv tekst

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

aa)

aa)

lõike 6 punkt a asendatakse järgmisega:

lõike 6 punkt a asendatakse järgmisega:

| a) | andmed isiku (
  v.a füüsiline isik
  ) ja vajaduse korral sellise isikute grupi kohta, kuhu isik kuulub; |
| --- | --- |

a)

andmed isiku (
  v.a füüsiline isik
  ) ja vajaduse korral sellise isikute grupi kohta, kuhu isik kuulub;

v.a füüsiline isik

| „a) | andmed isiku (
  k.a füüsilised isikud
  ) ja vajaduse korral sellise isikute grupi kohta, kuhu isik kuulub;“ |
| --- | --- |

„a)

andmed isiku (
  k.a füüsilised isikud
  ) ja vajaduse korral sellise isikute grupi kohta, kuhu isik kuulub;“

k.a füüsilised isikud

Muudatusettepanek 41

Muudatusettepanek 41

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 5 – alapunkt b

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 5 – alapunkt b

Direktiiv 2011/16/EL

Artikkel 8 a – lõige 6 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| b) | piiriülese eelotsuse või siirdehinna eelkokkuleppe sisu kokkuvõte, sealhulgas asjakohase äritegevuse või tehingu või tehingute kogumi kirjeldus ja mis tahes muu teave, mis võiks aidata pädeval asutusel hinnata võimalikku maksuriski
  ja
  millega
  ei kaasne
  äri-, tööstus- või ametisaladuse või ärivõtte või sellise teabe
  avalikustamist
  , mille avaldamine oleks vastuolus avaliku korraga. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

b)

piiriülese eelotsuse või siirdehinna eelkokkuleppe sisu kokkuvõte, sealhulgas asjakohase äritegevuse või tehingu või tehingute kogumi kirjeldus ja mis tahes muu teave, mis võiks aidata pädeval asutusel hinnata võimalikku maksuriski
  ja
  millega
  ei kaasne
  äri-, tööstus- või ametisaladuse või ärivõtte või sellise teabe
  avalikustamist
  , mille avaldamine oleks vastuolus avaliku korraga.

ja

ei kaasne

avalikustamist

| b) | piiriülese eelotsuse või siirdehinna eelkokkuleppe sisu kokkuvõte, sealhulgas asjakohase äritegevuse või tehingu või tehingute kogumi kirjeldus
  , kõik asjakohased maksustamist otseselt ja kaudselt mõjutavad tegurid, näiteks tegelikud maksumäärad,
  ja mis tahes muu teave, mis võiks aidata pädeval asutusel hinnata võimalikku maksuriski
  , jättes aga välja teabe,
  millega
  võib kaasneda
  äri-, tööstus- või ametisaladuse või ärivõtte või sellise teabe
  avalikustamine
  , mille avaldamine oleks vastuolus avaliku korraga. |
| --- | --- |

b)

piiriülese eelotsuse või siirdehinna eelkokkuleppe sisu kokkuvõte, sealhulgas asjakohase äritegevuse või tehingu või tehingute kogumi kirjeldus
  , kõik asjakohased maksustamist otseselt ja kaudselt mõjutavad tegurid, näiteks tegelikud maksumäärad,
  ja mis tahes muu teave, mis võiks aidata pädeval asutusel hinnata võimalikku maksuriski
  , jättes aga välja teabe,
  millega
  võib kaasneda
  äri-, tööstus- või ametisaladuse või ärivõtte või sellise teabe
  avalikustamine
  , mille avaldamine oleks vastuolus avaliku korraga.

, kõik asjakohased maksustamist otseselt ja kaudselt mõjutavad tegurid, näiteks tegelikud maksumäärad,

, jättes aga välja teabe,

võib kaasneda

avalikustamine

Muudatusettepanek 42

Muudatusettepanek 42

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 5 a (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 5 a (uus)

Direktiiv 2011/16/EL

Artikkel 8 a a – lõige 2

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 5a) | Artikli 8aa lõige 2 asendatakse järgmisega: |

Kehtiv tekst

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

5a)

5a)

Artikli 8aa lõige 2 asendatakse järgmisega:

2.   Selle liikmesriigi pädev asutus, kus riikidepõhine aruanne lõike 1 kohaselt saadi, edastab riikidepõhise aruande automaatse teabevahetuse teel ja lõikes 4 sätestatud tähtajaks muule liikmesriigile, mille kohta on riikidepõhises aruandes sisalduva teabe alusel teada, et aruandekohustusliku üksuse hargmaiste ettevõtete kontserni üks või mitu koosseisu kuuluvat üksust on seal maksuresidendid või maksukohustuslased seoses püsiva tegevuskoha kaudu toimuva äritegevusega.

„2.   Selle liikmesriigi pädev asutus, kus riikidepõhine aruanne lõike 1 kohaselt saadi, edastab riikidepõhise aruande automaatse teabevahetuse teel ja lõikes 4 sätestatud tähtajaks muule liikmesriigile, mille kohta on riikidepõhises aruandes sisalduva teabe alusel teada, et aruandekohustusliku üksuse hargmaiste ettevõtete kontserni üks või mitu koosseisu kuuluvat üksust on seal maksuresidendid või maksukohustuslased seoses püsiva tegevuskoha kaudu toimuva äritegevusega.
  Selle liikmesriigi pädev asutus, kus riikidepõhine aruanne lõike 1 kohaselt saadi, edastab selle aruande ka komisjoni pädevatele talitustele, kuna komisjon vastutab riikidepõhiste aruannete keskregistri eest. Komisjon avaldab igal aastal kõikide liikmesriikide kohta riigipõhiste aruannete anonüümseks muudetud koondstatistika.“

Muudatusettepanek 43

Muudatusettepanek 43

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 5 b (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 5 b (uus)

Direktiiv 2011/16/EL

Artikkel 8 a b – lõige 14 – punkt h a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 5b) | Artikli 8ab lõikele 14 lisatakse järgmine punkt: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

5b)

5b)

Artikli 8ab lõikele 14 lisatakse järgmine punkt:

| „ha) | kasu saavate isikute loetelu, mida ajakohastatakse igal aastal.“ |
| --- | --- |

„ha)

„ha)

kasu saavate isikute loetelu, mida ajakohastatakse igal aastal.“

kasu saavate isikute loetelu, mida ajakohastatakse igal aastal.“

Muudatusettepanek 44

Muudatusettepanek 44

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 6

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 6

Direktiiv 2011/16/EL

Artikkel 8 a c – lõige 2 – lõik 1 – punkt h

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| h) | selle finantskonto tunnuskood, millele tasu makstakse või krediteeritakse, kui
  aruandval platvormihalduril on võimalik seda teada saada ja kui
  selle
  liikmesriigi pädev asutus, mille resident müüja
  on
  , ei ole teatanud kõigi teiste liikmesriikide pädevatele asutustele, et ta ei kavatse finantskonto tunnuskoodi sel eesmärgil kasutada
  ; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

h)

selle finantskonto tunnuskood, millele tasu makstakse või krediteeritakse, kui
  aruandval platvormihalduril on võimalik seda teada saada ja kui
  selle
  liikmesriigi pädev asutus, mille resident müüja
  on
  , ei ole teatanud kõigi teiste liikmesriikide pädevatele asutustele, et ta ei kavatse finantskonto tunnuskoodi sel eesmärgil kasutada
  ;

aruandval platvormihalduril on võimalik seda teada saada ja kui

liikmesriigi pädev asutus, mille resident müüja

, ei ole teatanud kõigi teiste liikmesriikide pädevatele asutustele, et ta ei kavatse finantskonto tunnuskoodi sel eesmärgil kasutada

| h) | selle finantskonto tunnuskood, millele tasu makstakse või krediteeritakse, kui selle on
  kogunud aruandev platvormihaldur
  ; |
| --- | --- |

h)

selle finantskonto tunnuskood, millele tasu makstakse või krediteeritakse, kui selle on
  kogunud aruandev platvormihaldur
  ;

kogunud aruandev platvormihaldur

Muudatusettepanek 45

Muudatusettepanek 45

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 6

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 6

Direktiiv 2011/16/EL

Artikkel 8 a c – lõige 2 – lõik 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Punktides a ja b osutatud teave tehakse kättesaadavaks muudele teavet saavate liikmesriikide asutustele, et hoida ära kohalike või siseriiklike õigusnormide rikkumisi või esitada nende eest süüdistusi, ilma et see piiraks selles liikmesriigis kehtivate maksusaladust ja andmekaitset käsitlevate normide kohaldamist, mille resident aruandlusega hõlmatud müüja on. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Punktides a ja b osutatud teave tehakse kättesaadavaks muudele teavet saavate liikmesriikide asutustele, et hoida ära kohalike või siseriiklike õigusnormide rikkumisi või esitada nende eest süüdistusi, ilma et see piiraks selles liikmesriigis kehtivate maksusaladust ja andmekaitset käsitlevate normide kohaldamist, mille resident aruandlusega hõlmatud müüja on.

Punktides a ja b osutatud teave tehakse kättesaadavaks muudele teavet saavate liikmesriikide asutustele, et hoida ära kohalike või siseriiklike õigusnormide rikkumisi või esitada nende eest süüdistusi, ilma et see piiraks selles liikmesriigis kehtivate maksusaladust ja andmekaitset käsitlevate normide kohaldamist, mille resident aruandlusega hõlmatud müüja on.

Muudatusettepanek 46

Muudatusettepanek 46

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 6

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 6

Direktiiv 2011/16/EL

Artikkel 8 a c – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Lõike 2 kohane teabevahetus toimub artikli 20 lõikes 7 osutatud standardvormi kasutades
  kahe
  kuu jooksul pärast selle aruandeperioodi lõppu, millega on seotud aruandva platvormihalduri aruandluskohustus. | 3.   Lõike 2 kohane teabevahetus toimub artikli 20 lõikes 7 osutatud standardvormi kasutades
  põhjendamatu viivituseta ja hiljemalt ühe
  kuu jooksul pärast selle aruandeperioodi lõppu, millega on seotud aruandva platvormihalduri aruandluskohustus. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.   Lõike 2 kohane teabevahetus toimub artikli 20 lõikes 7 osutatud standardvormi kasutades
  kahe
  kuu jooksul pärast selle aruandeperioodi lõppu, millega on seotud aruandva platvormihalduri aruandluskohustus.

3.   Lõike 2 kohane teabevahetus toimub artikli 20 lõikes 7 osutatud standardvormi kasutades
  põhjendamatu viivituseta ja hiljemalt ühe
  kuu jooksul pärast selle aruandeperioodi lõppu, millega on seotud aruandva platvormihalduri aruandluskohustus.

Muudatusettepanek 47

Muudatusettepanek 47

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 6

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 6

Direktiiv 2011/16/EL

Artikkel 8 a c – lõige 4 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Liikmesriigid kehtestavad
  eeskirjad
  , mille kohaselt aruandev platvormihaldur võib otsustada registreeruda ühe liikmesriigi pädevas asutuses kooskõlas V lisa IV jao
  lõikes
  F sätetega. | Liikmesriigid kehtestavad
  õigusnormid
  , mille kohaselt aruandev platvormihaldur võib otsustada registreeruda ühe liikmesriigi pädevas asutuses kooskõlas V lisa IV jao
  punkti
  F sätetega
  , võttes arvesse selle ülemaailmse või piirkondliku peakorteri asukohta, selle tegeliku juhtimise kohta ja olulise majandustegevuse olemasolu selles valitud liikmesriigis, kui ta ei ole juba käibemaksukohustuslasena registreeritud, nagu on osutatud V lisa IV jao punktis F
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Liikmesriigid kehtestavad
  eeskirjad
  , mille kohaselt aruandev platvormihaldur võib otsustada registreeruda ühe liikmesriigi pädevas asutuses kooskõlas V lisa IV jao
  lõikes
  F sätetega.

eeskirjad

lõikes

Liikmesriigid kehtestavad
  õigusnormid
  , mille kohaselt aruandev platvormihaldur võib otsustada registreeruda ühe liikmesriigi pädevas asutuses kooskõlas V lisa IV jao
  punkti
  F sätetega
  , võttes arvesse selle ülemaailmse või piirkondliku peakorteri asukohta, selle tegeliku juhtimise kohta ja olulise majandustegevuse olemasolu selles valitud liikmesriigis, kui ta ei ole juba käibemaksukohustuslasena registreeritud, nagu on osutatud V lisa IV jao punktis F
  .

õigusnormid

punkti

, võttes arvesse selle ülemaailmse või piirkondliku peakorteri asukohta, selle tegeliku juhtimise kohta ja olulise majandustegevuse olemasolu selles valitud liikmesriigis, kui ta ei ole juba käibemaksukohustuslasena registreeritud, nagu on osutatud V lisa IV jao punktis F

Muudatusettepanek 48

Muudatusettepanek 48

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 7 – alapunkt a

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 7 – alapunkt a

Direktiiv 2011/16/EL

Artikkel 8 b – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Liikmesriigid esitavad komisjonile igal aastal statistika artikli 8 lõigete 1 ja 3a, artikli 8aa ja artikli 8ac alusel
  toimunud automaatse teabevahetuse mahu kohta ja
  teabe toimunud teabevahetusega seotud haldus- ja muu asjakohase kulu ja kasu kohta ning kõik võimalikud muudatused nii maksuhaldurite kui ka kolmandate isikute jaoks. | 1.   Liikmesriigid esitavad komisjonile igal aastal
  kogu asjakohase olulise teabe, sealhulgas
  statistika
  automaatse teabevahetuse mahu kohta, samuti hinnangu niisuguste andmete kasutatavuse kohta, mida vahetatakse
  artikli 8 lõigete 1 ja 3a, artikli 8aa ja artikli 8ac alusel
  , ning
  teabe toimunud teabevahetusega seotud haldus- ja muu asjakohase kulu ja kasu kohta ning kõik võimalikud muudatused nii maksuhaldurite kui ka kolmandate isikute jaoks. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Liikmesriigid esitavad komisjonile igal aastal statistika artikli 8 lõigete 1 ja 3a, artikli 8aa ja artikli 8ac alusel
  toimunud automaatse teabevahetuse mahu kohta ja
  teabe toimunud teabevahetusega seotud haldus- ja muu asjakohase kulu ja kasu kohta ning kõik võimalikud muudatused nii maksuhaldurite kui ka kolmandate isikute jaoks.

1.   Liikmesriigid esitavad komisjonile igal aastal
  kogu asjakohase olulise teabe, sealhulgas
  statistika
  automaatse teabevahetuse mahu kohta, samuti hinnangu niisuguste andmete kasutatavuse kohta, mida vahetatakse
  artikli 8 lõigete 1 ja 3a, artikli 8aa ja artikli 8ac alusel
  , ning
  teabe toimunud teabevahetusega seotud haldus- ja muu asjakohase kulu ja kasu kohta ning kõik võimalikud muudatused nii maksuhaldurite kui ka kolmandate isikute jaoks.

Muudatusettepanek 49

Muudatusettepanek 49

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 7 – alapunkt b

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 7 – alapunkt b

Direktiiv 2011/16/EL

Artikkel 8b – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| b) | lõige 2 jäetakse välja. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

b)

b)

lõige 2 jäetakse välja.

lõige 2 jäetakse välja.

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 50

Muudatusettepanek 50

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 7 – alapunkt b a (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 7 – alapunkt b a (uus)

Direktiiv 2011/16/EL

Artikkel 8 b – lõige 2

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ba) | lõige 2 asendatakse järgmisega: |

Kehtiv tekst

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ba)

ba)

lõige 2 asendatakse järgmisega:

lõige 2 asendatakse järgmisega:

2.   Komisjon esitab enne 1. jaanuari
  2019
  aruande, milles esitatakse ülevaade ja hinnang käesoleva artikli lõike 1 alusel saadud statistika ja teabe kohta, mis on seotud selliste küsimustega nagu automaatse teabevahetusega seotud haldus- ja muu asjakohane kulu ja kasu ning sellega seotud praktilised aspektid.
  Kui see on asjakohane,
  esitab
  komisjon
  nõukogule ettepaneku artikli 8 lõikes 1 sätestatud kategooriate ja tingimuste kohta, sealhulgas tingimuse kohta, et teiste liikmesriikide residente käsitlev teave peab olema kättesaadav, või artikli 8 lõikes 3a osutatud andmete
  kohta või mõlema
  kohta.

„2.   Komisjon esitab enne 1. jaanuari 
  2022
  aruande, milles esitatakse ülevaade ja hinnang käesoleva artikli lõike 1 alusel saadud statistika ja teabe kohta, mis on seotud selliste küsimustega nagu
  liikmesriikides maksustamise eesmärgil või muudel eesmärkidel saadud andmete tegelik kasutamine,
  automaatse teabevahetusega seotud haldus- ja muu asjakohane kulu ja kasu ning sellega seotud praktilised aspektid.
  Komisjon
  esitab nõukogule ettepaneku artikli 8 lõikes 1 sätestatud kategooriate ja tingimuste kohta, sealhulgas tingimuse kohta, et teiste liikmesriikide residente käsitlev teave peab olema kättesaadav või
  tuleb kättesaadavaks teha, ning
  artikli 8 lõikes 3a osutatud andmete
  , sealhulgas tegelikult kasusaavate omanike
  kohta.

Komisjoni esitatud ettepaneku läbivaatamisel hindab nõukogu automaatse teabevahetuse tõhususe ja toimimise edasise täiustamise ning selle taseme tõstmise vajadust, eesmärgiga tagada, et

Komisjoni esitatud ettepaneku läbivaatamisel hindab nõukogu automaatse teabevahetuse tõhususe ja toimimise edasise täiustamise ning selle taseme tõstmise vajadust, eesmärgiga tagada, et

| a) | iga liikmesriigi pädev asutus edastab automaatse teabevahetuse teel mis tahes teise liikmesriigi pädevale asutusele teabe maksustamisperioodide kohta alates 1. jaanuarist 2019 seoses kõnealuse teise liikmesriigi residentidega kõigi artikli 8 lõikes 1 loetletud tulu ja kapitali kategooriate kohta, nagu neid mõistetakse teavet edastava liikmesriigi siseriiklike õigusnormide alusel, ning |
| --- | --- |

a)

iga liikmesriigi pädev asutus edastab automaatse teabevahetuse teel mis tahes teise liikmesriigi pädevale asutusele teabe maksustamisperioodide kohta alates 1. jaanuarist 2019 seoses kõnealuse teise liikmesriigi residentidega kõigi artikli 8 lõikes 1 loetletud tulu ja kapitali kategooriate kohta, nagu neid mõistetakse teavet edastava liikmesriigi siseriiklike õigusnormide alusel, ning

iga liikmesriigi pädev asutus edastab automaatse teabevahetuse teel mis tahes teise liikmesriigi pädevale asutusele teabe maksustamisperioodide kohta alates 1. jaanuarist 2019 seoses kõnealuse teise liikmesriigi residentidega kõigi artikli 8 lõikes 1 loetletud tulu ja kapitali kategooriate kohta, nagu neid mõistetakse teavet edastava liikmesriigi siseriiklike õigusnormide alusel, ning

| a) | artikli 8 lõikes 1 sätestatud tulu ja kapitali kategooriate loetelud, isegi kui need ei ole parajasti kättesaadavad, tehakse liikmesriikide poolt kättesaadavaks ja neid vahetatakse omavahel; |
| --- | --- |

a)

artikli 8 lõikes 1 sätestatud tulu ja kapitali kategooriate loetelud, isegi kui need ei ole parajasti kättesaadavad, tehakse liikmesriikide poolt kättesaadavaks ja neid vahetatakse omavahel;

artikli 8 lõikes 1 sätestatud tulu ja kapitali kategooriate loetelud, isegi kui need ei ole parajasti kättesaadavad, tehakse liikmesriikide poolt kättesaadavaks ja neid vahetatakse omavahel;

| b) | artikli 8 lõigetes 1 ja 3a sätestatud kategooriate ja andmete loetelu laiendatakse nii, et see hõlmaks ka muid kategooriaid ja andmeid, sealhulgas litsentsitasusid. |
| --- | --- |

b)

artikli 8 lõigetes 1 ja 3a sätestatud kategooriate ja andmete loetelu laiendatakse nii, et see hõlmaks ka muid kategooriaid ja andmeid, sealhulgas litsentsitasusid.

artikli 8 lõigetes 1 ja 3a sätestatud kategooriate ja andmete loetelu laiendatakse nii, et see hõlmaks ka muid kategooriaid ja andmeid, sealhulgas litsentsitasusid.

| b) | artikli 8 lõikes 1 sätestatud tulu kategooriaid laiendatakse nii, et need hõlmaks ka mitte-finantsvarasid, näiteks kinnisasju, kunsti ja väärisehteid ning rikkuse hoidmise uusi vorme, näiteks vabasadamad ja pangaseifid; |
| --- | --- |

b)

artikli 8 lõikes 1 sätestatud tulu kategooriaid laiendatakse nii, et need hõlmaks ka mitte-finantsvarasid, näiteks kinnisasju, kunsti ja väärisehteid ning rikkuse hoidmise uusi vorme, näiteks vabasadamad ja pangaseifid;

artikli 8 lõikes 1 sätestatud tulu kategooriaid laiendatakse nii, et need hõlmaks ka mitte-finantsvarasid, näiteks kinnisasju, kunsti ja väärisehteid ning rikkuse hoidmise uusi vorme, näiteks vabasadamad ja pangaseifid;

| ba) | artikli 8 lõikes 3a sätestatud kirjete loetelu laiendatakse, et hõlmata andmed tegelikult kasusaavate omanike kohta ja takistada kõrvalehoidumist teise või mitme maksuresidentsuse kaudu; |
| --- | --- |

ba)

ba)

artikli 8 lõikes 3a sätestatud kirjete loetelu laiendatakse, et hõlmata andmed tegelikult kasusaavate omanike kohta ja takistada kõrvalehoidumist teise või mitme maksuresidentsuse kaudu;

artikli 8 lõikes 3a sätestatud kirjete loetelu laiendatakse, et hõlmata andmed tegelikult kasusaavate omanike kohta ja takistada kõrvalehoidumist teise või mitme maksuresidentsuse kaudu;

| bb) | üldjuhul lubatakse liikmesriikidel kasutada teavet, mis on saadud muudel kui artikli 16 lõikes 1 osutatud eesmärkidel; |
| --- | --- |

bb)

bb)

üldjuhul lubatakse liikmesriikidel kasutada teavet, mis on saadud muudel kui artikli 16 lõikes 1 osutatud eesmärkidel;

üldjuhul lubatakse liikmesriikidel kasutada teavet, mis on saadud muudel kui artikli 16 lõikes 1 osutatud eesmärkidel;

| bc) | saadud andmete tegelikku kasutamist hinnatakse nõuetekohaselt.“ |
| --- | --- |

bc)

bc)

saadud andmete tegelikku kasutamist hinnatakse nõuetekohaselt.“

saadud andmete tegelikku kasutamist hinnatakse nõuetekohaselt.“

Muudatusettepanek 51

Muudatusettepanek 51

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 8 – alapunkt a

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 8 – alapunkt a

Direktiiv 2011/16/EL

Artikkel 11 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Liikmesriigi pädev asutus võib artikli 1 lõikes 1 osutatud teabe vahetamiseks taotleda teise liikmesriigi pädevalt asutuselt, et esimesena nimetatud pädeva asutuse poolt volitatud ametnikud võivad viimati nimetatud pädeva asutuse kehtestatud menetluskorra alusel: | 1.   Liikmesriigi pädev asutus võib artikli 1 lõikes 1 osutatud teabe vahetamiseks taotleda teise liikmesriigi pädevalt asutuselt, et esimesena nimetatud pädeva asutuse poolt volitatud ametnikud võivad viimati nimetatud pädeva asutuse kehtestatud menetluskorra alusel: |
| a) | viibida ametiruumides, kus taotluse saanud liikmesriigi haldusasutused täidavad oma ülesandeid; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Liikmesriigi pädev asutus võib artikli 1 lõikes 1 osutatud teabe vahetamiseks taotleda teise liikmesriigi pädevalt asutuselt, et esimesena nimetatud pädeva asutuse poolt volitatud ametnikud võivad viimati nimetatud pädeva asutuse kehtestatud menetluskorra alusel:

1.   Liikmesriigi pädev asutus võib artikli 1 lõikes 1 osutatud teabe vahetamiseks taotleda teise liikmesriigi pädevalt asutuselt, et esimesena nimetatud pädeva asutuse poolt volitatud ametnikud võivad viimati nimetatud pädeva asutuse kehtestatud menetluskorra alusel:

a)

viibida ametiruumides, kus taotluse saanud liikmesriigi haldusasutused täidavad oma ülesandeid;

| a) | viibida ametiruumides, kus taotluse saanud liikmesriigi haldusasutused täidavad oma ülesandeid; |
| --- | --- |

a)

viibida ametiruumides, kus taotluse saanud liikmesriigi haldusasutused täidavad oma ülesandeid;

| b) | olla kohal taotluse saanud liikmesriigi territooriumil läbiviidava haldusuurimise ajal; |
| --- | --- |

b)

olla kohal taotluse saanud liikmesriigi territooriumil läbiviidava haldusuurimise ajal;

| b) | olla kohal taotluse saanud liikmesriigi territooriumil läbiviidava haldusuurimise ajal; |
| --- | --- |

b)

olla kohal taotluse saanud liikmesriigi territooriumil läbiviidava haldusuurimise ajal;

| c) | osaleda taotluse saanud liikmesriigi haldusuurimistes, kasutades vajaduse korral elektroonilisi sidevahendeid. |
| --- | --- |

c)

osaleda taotluse saanud liikmesriigi haldusuurimistes, kasutades vajaduse korral elektroonilisi sidevahendeid.

| c) | osaleda taotluse saanud liikmesriigi haldusuurimistes, kasutades vajaduse korral elektroonilisi sidevahendeid. |
| --- | --- |

c)

osaleda taotluse saanud liikmesriigi haldusuurimistes, kasutades vajaduse korral elektroonilisi sidevahendeid.

Pädev asutus vastab esimese lõigu kohasele taotlusele 30 päeva jooksul, et kinnitada oma nõusolekut või teavitada taotluse esitanud asutust oma põhjendatud keeldumisest.

Pädev asutus vastab esimese lõigu kohasele taotlusele 30 päeva jooksul, et kinnitada oma nõusolekut või teavitada taotluse esitanud asutust oma põhjendatud keeldumisest.

Põhjendatud keeldumise korral võib taotluse esitanud asutus pöörduda uuesti pädeva asutuse poole ja esitada lisateavet, et saada oma ametniku jaoks luba täita lõike 1 punktis a, b või c osutatud ülesandeid. Pädev asutus vastab kõnealusele teisele taotlusele 30 päeva jooksul pärast selle saamist.

Põhjendatud keeldumise korral võib taotluse esitanud asutus pöörduda uuesti pädeva asutuse poole ja esitada lisateavet, et saada oma ametniku jaoks luba täita lõike 1 punktis a, b või c osutatud ülesandeid. Pädev asutus vastab kõnealusele teisele taotlusele 30 päeva jooksul pärast selle saamist.

Kui soovitav teave sisaldub dokumentides, millele taotluse saanud asutuse ametnikel on juurdepääs, esitatakse taotluse esitanud asutuse ametnikele nendest koopiad.

Kui soovitav teave sisaldub dokumentides, millele taotluse saanud asutuse ametnikel on juurdepääs, esitatakse taotluse esitanud asutuse ametnikele nendest koopiad.

Muudatusettepanek 52

Muudatusettepanek 52

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 10

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 10

Direktiiv 2011/16/EL

Artikkel 12 a – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Kui ühe liikmesriigi
  pädev asutus taotleb
  teise liikmesriigi (või teiste liikmesriikide
  ) pädevalt asutuselt
  ühe või mitme kõigile asjaomastele liikmesriikidele ühist või täiendavat huvi pakkuva isiku suhtes ühisauditi läbiviimist, vastavad taotluse saanud asutused taotlusele 30 päeva jooksul alates taotluse saamisest. | 2.   Kui ühe
  või enama
  liikmesriigi
  pädevad asutused taotlevad
  teise liikmesriigi
  pädevalt asutuselt
  (või teiste liikmesriikide
  pädevatelt asutustelt)
  ühe või mitme kõigile asjaomastele liikmesriikidele ühist või täiendavat huvi pakkuva isiku suhtes ühisauditi läbiviimist, vastavad taotluse saanud asutused taotlusele 30 päeva jooksul alates taotluse saamisest. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Kui ühe liikmesriigi
  pädev asutus taotleb
  teise liikmesriigi (või teiste liikmesriikide
  ) pädevalt asutuselt
  ühe või mitme kõigile asjaomastele liikmesriikidele ühist või täiendavat huvi pakkuva isiku suhtes ühisauditi läbiviimist, vastavad taotluse saanud asutused taotlusele 30 päeva jooksul alates taotluse saamisest.

2.   Kui ühe
  või enama
  liikmesriigi
  pädevad asutused taotlevad
  teise liikmesriigi
  pädevalt asutuselt
  (või teiste liikmesriikide
  pädevatelt asutustelt)
  ühe või mitme kõigile asjaomastele liikmesriikidele ühist või täiendavat huvi pakkuva isiku suhtes ühisauditi läbiviimist, vastavad taotluse saanud asutused taotlusele 30 päeva jooksul alates taotluse saamisest.

Muudatusettepanek 53

Muudatusettepanek 53

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 10

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 10

Direktiiv 2011/16/EL

Artikkel 12 a – lõige 3 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Liikmesriigi pädeva asutuse esitatud ühisauditi taotluse võib tagasi lükata
  põhjendatud juhtudel ja eelkõige
  järgmistel põhjustel: | 3.   Liikmesriigi pädeva asutuse esitatud ühisauditi taotluse võib tagasi lükata järgmistel põhjustel: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.   Liikmesriigi pädeva asutuse esitatud ühisauditi taotluse võib tagasi lükata
  põhjendatud juhtudel ja eelkõige
  järgmistel põhjustel:

3.   Liikmesriigi pädeva asutuse esitatud ühisauditi taotluse võib tagasi lükata järgmistel põhjustel:

Muudatusettepanek 54

Muudatusettepanek 54

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 10

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 10

Direktiiv 2011/16/EL

Artikkel 12 a – lõige 4 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Kui taotluse saanud asutus lükkab taotluse tagasi,
  teavitab
  ta taotluse esitanud
  isikut/isikuid selle põhjustest
  . | Kui taotluse saanud asutus lükkab taotluse tagasi,
  teatab
  ta taotluse esitanud
  isiku(te)le, kummal lõikes 3 osutatud kahest põhjusest taotlus tagasi lükati
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Kui taotluse saanud asutus lükkab taotluse tagasi,
  teavitab
  ta taotluse esitanud
  isikut/isikuid selle põhjustest
  .

teavitab

isikut/isikuid selle põhjustest

Kui taotluse saanud asutus lükkab taotluse tagasi,
  teatab
  ta taotluse esitanud
  isiku(te)le, kummal lõikes 3 osutatud kahest põhjusest taotlus tagasi lükati
  .

teatab

isiku(te)le, kummal lõikes 3 osutatud kahest põhjusest taotlus tagasi lükati

Muudatusettepanek 55

Muudatusettepanek 55

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 12 – alapunkt a

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 12 – alapunkt a

Direktiiv 2011/16/EL

Artikkel 16 – lõige 1 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Liikmesriikide vahel käesoleva direktiivi kohaselt mis tahes kujul edastatud teabe suhtes kehtib ametisaladuse hoidmise kohustus ja kaitse, mis laieneb samalaadsele teabele seda saava liikmesriigi siseriiklike õigusaktide vastavate sätete kohaselt. Sellist teavet võib kasutada
  ainult
  seoses artiklis 2 osutatud makse, käibemaksu ja muid kaudseid makse käsitlevate liikmesriikide siseriiklike õigusnormide hindamise, haldamise ja jõustamisega. | Liikmesriikide vahel käesoleva direktiivi kohaselt mis tahes kujul edastatud teabe suhtes kehtib ametisaladuse hoidmise kohustus
  taotluse saanud liikmesriikide ja taotluse esitanud liikmesriigi siseriiklike õigusaktide alusel
  ja kaitse, mis laieneb samalaadsele teabele seda saava liikmesriigi siseriiklike õigusaktide vastavate sätete kohaselt. Sellist teavet võib kasutada seoses artiklis 2 osutatud makse, käibemaksu
  , artikli 8ac lõike 2 teises lõigus osutatud teavet
  ja muid kaudseid makse käsitlevate liikmesriikide siseriiklike õigusnormide hindamise, haldamise ja jõustamisega. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Liikmesriikide vahel käesoleva direktiivi kohaselt mis tahes kujul edastatud teabe suhtes kehtib ametisaladuse hoidmise kohustus ja kaitse, mis laieneb samalaadsele teabele seda saava liikmesriigi siseriiklike õigusaktide vastavate sätete kohaselt. Sellist teavet võib kasutada
  ainult
  seoses artiklis 2 osutatud makse, käibemaksu ja muid kaudseid makse käsitlevate liikmesriikide siseriiklike õigusnormide hindamise, haldamise ja jõustamisega.

ainult

Liikmesriikide vahel käesoleva direktiivi kohaselt mis tahes kujul edastatud teabe suhtes kehtib ametisaladuse hoidmise kohustus
  taotluse saanud liikmesriikide ja taotluse esitanud liikmesriigi siseriiklike õigusaktide alusel
  ja kaitse, mis laieneb samalaadsele teabele seda saava liikmesriigi siseriiklike õigusaktide vastavate sätete kohaselt. Sellist teavet võib kasutada seoses artiklis 2 osutatud makse, käibemaksu
  , artikli 8ac lõike 2 teises lõigus osutatud teavet
  ja muid kaudseid makse käsitlevate liikmesriikide siseriiklike õigusnormide hindamise, haldamise ja jõustamisega.

taotluse saanud liikmesriikide ja taotluse esitanud liikmesriigi siseriiklike õigusaktide alusel

, artikli 8ac lõike 2 teises lõigus osutatud teavet

Muudatusettepanek 56

Muudatusettepanek 56

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 12 – alapunkt b

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 12 – alapunkt b

Direktiiv 2011/16/EL

Artikkel 16 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   
  Vastavalt käesolevale direktiivile teavet edastava
  liikmesriigi pädeva asutuse
  loal ja ainult siis, kui see on lubatud
  teavet ja dokumente
  saava pädeva asutuse liikmesriigi õigusaktidega, võib vastavalt käesolevale direktiivile saadud teavet ja dokumente kasutada muudel kui lõikes 1 nimetatud eesmärkidel
  . | 2.   Liikmesriigi pädeva asutuse
  poolt käesoleva direktiivi kohaselt saadud
  teavet ja dokumente
  võib kasutada muudel kui lõikes 1 osutatud eesmärkidel ainult siis, kui see on lubatud teavet saava pädeva asutuse liikmesriigi õigusaktide alusel
  . |
| Iga liikmesriigi pädev asutus edastab kõikide teiste liikmesriikide pädevatele asutustele loetelu eesmärkidest, milleks võib vastavalt tema siseriiklikule õigusele kasutada muid kui lõikes 1 osutatud teavet ja dokumente. Teavet saav pädev asutus võib kasutada saadud teavet ja dokumente ilma esimeses lõigus osutatud loata mis tahes eesmärgil, mille on loetlenud teavet edastav liikmesriik. | |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   
  Vastavalt käesolevale direktiivile teavet edastava
  liikmesriigi pädeva asutuse
  loal ja ainult siis, kui see on lubatud
  teavet ja dokumente
  saava pädeva asutuse liikmesriigi õigusaktidega, võib vastavalt käesolevale direktiivile saadud teavet ja dokumente kasutada muudel kui lõikes 1 nimetatud eesmärkidel
  .

2.   Liikmesriigi pädeva asutuse
  poolt käesoleva direktiivi kohaselt saadud
  teavet ja dokumente
  võib kasutada muudel kui lõikes 1 osutatud eesmärkidel ainult siis, kui see on lubatud teavet saava pädeva asutuse liikmesriigi õigusaktide alusel
  .

Iga liikmesriigi pädev asutus edastab kõikide teiste liikmesriikide pädevatele asutustele loetelu eesmärkidest, milleks võib vastavalt tema siseriiklikule õigusele kasutada muid kui lõikes 1 osutatud teavet ja dokumente. Teavet saav pädev asutus võib kasutada saadud teavet ja dokumente ilma esimeses lõigus osutatud loata mis tahes eesmärgil, mille on loetlenud teavet edastav liikmesriik.

Iga liikmesriigi pädev asutus edastab kõikide teiste liikmesriikide pädevatele asutustele loetelu eesmärkidest, milleks võib vastavalt tema siseriiklikule õigusele kasutada muid kui lõikes 1 osutatud teavet ja dokumente. Teavet saav pädev asutus võib kasutada saadud teavet ja dokumente ilma esimeses lõigus osutatud loata mis tahes eesmärgil, mille on loetlenud teavet edastav liikmesriik.

Muudatusettepanek 57

Muudatusettepanek 57

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 12 – alapunkt b a (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 12 – alapunkt b a (uus)

Direktiiv 2011/16/EL

Artikkel 16 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ba) | lõige 4 jäetakse välja. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ba)

ba)

lõige 4 jäetakse välja.

lõige 4 jäetakse välja.

Muudatusettepanek 58

Muudatusettepanek 58

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 13 a (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 13 a (uus)

Direktiiv 2011/16/EL

Artikkel 17 – lõige 4 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 13a) | Artiklile 17 lisatakse järgmine lõige:




  „4a.
     
  Lõikes 4 osutatud võimalust keelduda teabe esitamisest ei kohaldata juhul, kui taotluse esitanud asutus suudab tõendada, et teavet üldsusele ei avalikustata ja seda kasutatakse üksnes teabe esitamise taotlusega hõlmatud isiku või isikute grupi asjakohaste maksuasjade hindamiseks, haldamiseks ja kontrollimiseks.“ |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

13a)

13a)

Artiklile 17 lisatakse järgmine lõige:

„4a.
     
  Lõikes 4 osutatud võimalust keelduda teabe esitamisest ei kohaldata juhul, kui taotluse esitanud asutus suudab tõendada, et teavet üldsusele ei avalikustata ja seda kasutatakse üksnes teabe esitamise taotlusega hõlmatud isiku või isikute grupi asjakohaste maksuasjade hindamiseks, haldamiseks ja kontrollimiseks.“

Muudatusettepanek 59

Muudatusettepanek 59

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 15

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 15

Direktiiv 2011/16/EL

Artikkel 21 – lõige 7 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Komisjon töötab välja tehnilise ja logistilise toe ning pakub seda maksustamisalase halduskoostöö turvalisele keskliidesele, mille kaudu liikmesriigid suhtlevad, kasutades tüüpvorme vastavalt artikli 20 lõigetele 1 ja 3. Sellele liidesele on juurdepääs kõigi liikmesriikide pädevatel asutustel. Statistika kogumiseks on komisjonil juurdepääs liidesesse salvestatud teabevahetust käsitlevale teabele, mida saab automaatselt välja võtta. Komisjoni juurdepääs ei piira liikmesriikide kohustust esitada statistikat teabevahetuse kohta vastavalt artikli 23 lõikele 4. | Komisjon töötab välja
  kogu vajaliku
  tehnilise ja logistilise toe ning pakub seda maksustamisalase halduskoostöö turvalisele keskliidesele, mille kaudu liikmesriigid suhtlevad, kasutades tüüpvorme vastavalt artikli 20 lõigetele 1 ja 3. Sellele liidesele on juurdepääs kõigi liikmesriikide pädevatel asutustel.
  Komisjon tagab, et keskliides on turvatud kõrgeimal tasemel küberturvalisuse ja tehniliselt sertifitseeritud menetlustega, mille eesmärk on tagada andmekaitse.
   Statistika kogumiseks on komisjonil juurdepääs liidesesse salvestatud teabevahetust käsitlevale teabele, mida saab automaatselt välja võtta. Komisjoni juurdepääs ei piira liikmesriikide kohustust esitada statistikat teabevahetuse kohta vastavalt artikli 23 lõikele 4. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Komisjon töötab välja tehnilise ja logistilise toe ning pakub seda maksustamisalase halduskoostöö turvalisele keskliidesele, mille kaudu liikmesriigid suhtlevad, kasutades tüüpvorme vastavalt artikli 20 lõigetele 1 ja 3. Sellele liidesele on juurdepääs kõigi liikmesriikide pädevatel asutustel. Statistika kogumiseks on komisjonil juurdepääs liidesesse salvestatud teabevahetust käsitlevale teabele, mida saab automaatselt välja võtta. Komisjoni juurdepääs ei piira liikmesriikide kohustust esitada statistikat teabevahetuse kohta vastavalt artikli 23 lõikele 4.

Komisjon töötab välja
  kogu vajaliku
  tehnilise ja logistilise toe ning pakub seda maksustamisalase halduskoostöö turvalisele keskliidesele, mille kaudu liikmesriigid suhtlevad, kasutades tüüpvorme vastavalt artikli 20 lõigetele 1 ja 3. Sellele liidesele on juurdepääs kõigi liikmesriikide pädevatel asutustel.
  Komisjon tagab, et keskliides on turvatud kõrgeimal tasemel küberturvalisuse ja tehniliselt sertifitseeritud menetlustega, mille eesmärk on tagada andmekaitse.
   Statistika kogumiseks on komisjonil juurdepääs liidesesse salvestatud teabevahetust käsitlevale teabele, mida saab automaatselt välja võtta. Komisjoni juurdepääs ei piira liikmesriikide kohustust esitada statistikat teabevahetuse kohta vastavalt artikli 23 lõikele 4.

kogu vajaliku

Komisjon tagab, et keskliides on turvatud kõrgeimal tasemel küberturvalisuse ja tehniliselt sertifitseeritud menetlustega, mille eesmärk on tagada andmekaitse.

Muudatusettepanek 60

Muudatusettepanek 60

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 17

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 17

Direktiiv 2011/16/EL

Artikkel 23 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Liikmesriigid analüüsivad ja hindavad oma jurisdiktsioonis käesoleva direktiivi kohase halduskoostöö tõhusust maksudest kõrvalehoidumise ja maksustamise vältimise vastases võitluses ning edastavad oma hindamistulemused igal aastal komisjonile. | 2.   Liikmesriigid analüüsivad ja hindavad oma jurisdiktsioonis käesoleva direktiivi kohase halduskoostöö tõhusust maksudest kõrvalehoidumise ja maksustamise vältimise vastases võitluses ning
  analüüsivad ja hindavad nõuete täitmisega seotud kulusid, mis võivad tekkida võimalikus liigse aruandluse olukorras. Liikmesriigid
  edastavad oma hindamistulemused igal aastal
  Euroopa Parlamendile ja
  komisjonile.
  Tulemuste kokkuvõte avalikustatakse, võttes arvesse maksumaksjate õigusi ja konfidentsiaalsust. Teavet ei esitata niivõrd eristatult, et seda oleks võimalik seostada teatava maksumaksjaga. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Liikmesriigid analüüsivad ja hindavad oma jurisdiktsioonis käesoleva direktiivi kohase halduskoostöö tõhusust maksudest kõrvalehoidumise ja maksustamise vältimise vastases võitluses ning edastavad oma hindamistulemused igal aastal komisjonile.

2.   Liikmesriigid analüüsivad ja hindavad oma jurisdiktsioonis käesoleva direktiivi kohase halduskoostöö tõhusust maksudest kõrvalehoidumise ja maksustamise vältimise vastases võitluses ning
  analüüsivad ja hindavad nõuete täitmisega seotud kulusid, mis võivad tekkida võimalikus liigse aruandluse olukorras. Liikmesriigid
  edastavad oma hindamistulemused igal aastal
  Euroopa Parlamendile ja
  komisjonile.
  Tulemuste kokkuvõte avalikustatakse, võttes arvesse maksumaksjate õigusi ja konfidentsiaalsust. Teavet ei esitata niivõrd eristatult, et seda oleks võimalik seostada teatava maksumaksjaga.

Muudatusettepanek 61

Muudatusettepanek 61

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 17 a (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 17 a (uus)

Direktiiv 2011/16/EL

Artikkel 23 – lõige 3

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 17a) | Artikli 23 lõige 3 asendatakse järgmisega: |

Kehtiv tekst

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

17a)

17a)

Artikli 23 lõige 3 asendatakse järgmisega:

3.   Liikmesriigid edastavad igal aastal komisjonile hinnangu artiklites 8, 8a, 8aa ja 8ab osutatud automaatse teabevahetuse tõhususe kohta ja saavutatud praktilised tulemused. Komisjon kehtestab rakendusaktidega nimetatud iga-aastase hinnangu vormi ja edastamise tingimused. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 26 lõikes 2 osutatud menetlusega.

„3.   Liikmesriigid edastavad igal aastal komisjonile hinnangu
  artiklites 5, 6 ja 7 osutatud taotluse alusel toimuva teabevahetuse ning
  artiklites 8, 8a, 8aa ja 8ab osutatud automaatse teabevahetuse tõhususe kohta ja saavutatud praktilised tulemused
  , k.a halduskoostööga seotud lisanduv maksutulu. Komisjon segregeerib edastatud teabe vähemalt riigipõhiselt.
  Komisjon kehtestab rakendusaktidega nimetatud iga-aastase hinnangu vormi ja edastamise tingimused. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 26 lõikes 2 osutatud menetlusega.“

Muudatusettepanek 62

Muudatusettepanek 62

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 17 b (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 17 b (uus)

Direktiiv 2011/16/EL

Artikkel 23 a – lõige 1

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 17b) | Artikli 23a lõige 1 asendatakse järgmisega: |

Kehtiv tekst

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

17b)

17b)

Artikli 23a lõige 1 asendatakse järgmisega:

1.   Komisjon hoiab talle käesoleva direktiivi kohaselt edastatud teabe konfidentsiaalsena
  kooskõlas liidu asutuste suhtes kohaldatavate sätetega ning seda teavet
  ei
  või kasutada muudel eesmärkidel kui selle kindlaks tegemiseks, kas
  ja
  mil määral liikmesriigid täidavad käesolevat direktiivi
  .

„1.   Komisjon hoiab talle käesoleva direktiivi kohaselt edastatud teabe konfidentsiaalsena
  , kui selle mitteavalikustamine
  ei
  kahjusta avalikku huvi, selle teabe saab seostada teatava maksumaksjaga
  ja
  selle avalikustamine riivaks maksumaksjate õigusi
  .“

Muudatusettepanek 63

Muudatusettepanek 63

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 18

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 18

Direktiiv 2011/16/EL

Artikkel 23 a – lõige 2 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Liikmesriigi poolt komisjonile artikli 23 alusel edastatud teabe ja komisjonis sellist teavet kasutades koostatud mis tahes aruande või dokumendi võib edastada teistele liikmesriikidele. Sellise edastatud teabe suhtes kehtib ametisaladuse hoidmise kohustus ja kaitse, mis laieneb samalaadsele teabele seda saava liikmesriigi õiguse alusel. | Liikmesriigi poolt komisjonile artikli 23 alusel edastatud teabe ja komisjonis sellist
  kellegagi või millegagi seostatavat
  teavet kasutades koostatud mis tahes aruande või dokumendi võib edastada teistele liikmesriikidele. Sellise edastatud teabe suhtes kehtib ametisaladuse hoidmise kohustus ja kaitse, mis laieneb samalaadsele teabele seda saava liikmesriigi õiguse alusel. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Liikmesriigi poolt komisjonile artikli 23 alusel edastatud teabe ja komisjonis sellist teavet kasutades koostatud mis tahes aruande või dokumendi võib edastada teistele liikmesriikidele. Sellise edastatud teabe suhtes kehtib ametisaladuse hoidmise kohustus ja kaitse, mis laieneb samalaadsele teabele seda saava liikmesriigi õiguse alusel.

Liikmesriigi poolt komisjonile artikli 23 alusel edastatud teabe ja komisjonis sellist
  kellegagi või millegagi seostatavat
  teavet kasutades koostatud mis tahes aruande või dokumendi võib edastada teistele liikmesriikidele. Sellise edastatud teabe suhtes kehtib ametisaladuse hoidmise kohustus ja kaitse, mis laieneb samalaadsele teabele seda saava liikmesriigi õiguse alusel.

kellegagi või millegagi seostatavat

Muudatusettepanek 64

Muudatusettepanek 64

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 18

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 18

Direktiiv 2011/16/EL

Artikkel 23 a – lõige 2 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Liikmesriigid võivad kasutada esimeses lõigus osutatud komisjoni koostatud aruandeid ja dokumente üksnes analüüsimiseks ning
  neid
  ei
  või avaldada ega teha kättesaadavaks ühelegi muule isikule ega asutusele ilma
  komisjoni
  sõnaselge nõusolekuta
  . | Liikmesriigid võivad kasutada esimeses lõigus osutatud komisjoni koostatud aruandeid ja dokumente üksnes analüüsimiseks ning
  need võib teha kõikidele huvitatud isikutele ja seejärel üldsusele juurdepääsetavaks, kui nendes sisalduv teave
  ei
  ole seostatav teatava maksumaksjaga ja nende avalikustamine on kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja
  komisjoni
  dokumentidele
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Liikmesriigid võivad kasutada esimeses lõigus osutatud komisjoni koostatud aruandeid ja dokumente üksnes analüüsimiseks ning
  neid
  ei
  või avaldada ega teha kättesaadavaks ühelegi muule isikule ega asutusele ilma
  komisjoni
  sõnaselge nõusolekuta
  .

neid

või avaldada ega teha kättesaadavaks ühelegi muule isikule ega asutusele ilma

sõnaselge nõusolekuta

Liikmesriigid võivad kasutada esimeses lõigus osutatud komisjoni koostatud aruandeid ja dokumente üksnes analüüsimiseks ning
  need võib teha kõikidele huvitatud isikutele ja seejärel üldsusele juurdepääsetavaks, kui nendes sisalduv teave
  ei
  ole seostatav teatava maksumaksjaga ja nende avalikustamine on kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja
  komisjoni
  dokumentidele
  .

need võib teha kõikidele huvitatud isikutele ja seejärel üldsusele juurdepääsetavaks, kui nendes sisalduv teave

ole seostatav teatava maksumaksjaga ja nende avalikustamine on kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja

dokumentidele

Muudatusettepanek 65

Muudatusettepanek 65

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 18

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 18

Direktiiv 2011/16/EL

Artikkel 23 a – lõige 2 – lõik 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Olenemata esimesest ja teisest lõigust võib
  komisjon igal aastal
  avaldada
  anonüümseks muudetud kokkuvõtted statistilistest andmetest, mille liikmesriigid edastavad komisjonile vastavalt artikli 23 lõikele 4. | Komisjon
  avaldab
  igal aastal anonüümseks muudetud kokkuvõtted statistilistest andmetest, mille liikmesriigid edastavad komisjonile vastavalt artikli 23 lõikele 4. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Olenemata esimesest ja teisest lõigust võib
  komisjon igal aastal
  avaldada
  anonüümseks muudetud kokkuvõtted statistilistest andmetest, mille liikmesriigid edastavad komisjonile vastavalt artikli 23 lõikele 4.

Olenemata esimesest ja teisest lõigust võib

avaldada

Komisjon
  avaldab
  igal aastal anonüümseks muudetud kokkuvõtted statistilistest andmetest, mille liikmesriigid edastavad komisjonile vastavalt artikli 23 lõikele 4.

avaldab

Muudatusettepanek 66

Muudatusettepanek 66

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 19 – alapunkt b

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 19 – alapunkt b

Direktiiv 2011/16/EL

Artikkel 25 – lõige 5 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Liikmesriigid tagavad, et isikuandmetega seotud rikkumise korral määruse (EL) 2016/679 artikli 4 punkti 12 tähenduses võivad pädevad asutused paluda komisjonil kui volitatud töötlejal leevendusmeetmena peatada käesoleva direktiivi kohane teabevahetus liikmesriigiga, kus rikkumine aset leidis. | Liikmesriigid tagavad, et isikuandmetega seotud rikkumise korral määruse (EL) 2016/679 artikli 4 punkti 12 tähenduses
  või Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2020/2092

   (*1)

  artiklis 4 osutatud õigusriigi põhimõtete rikkumise korral
  võivad pädevad asutused paluda komisjonil kui volitatud töötlejal leevendusmeetmena peatada käesoleva direktiivi kohane teabevahetus liikmesriigiga, kus rikkumine aset leidis. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Liikmesriigid tagavad, et isikuandmetega seotud rikkumise korral määruse (EL) 2016/679 artikli 4 punkti 12 tähenduses võivad pädevad asutused paluda komisjonil kui volitatud töötlejal leevendusmeetmena peatada käesoleva direktiivi kohane teabevahetus liikmesriigiga, kus rikkumine aset leidis.

Liikmesriigid tagavad, et isikuandmetega seotud rikkumise korral määruse (EL) 2016/679 artikli 4 punkti 12 tähenduses
  või Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2020/2092

   (*1)

  artiklis 4 osutatud õigusriigi põhimõtete rikkumise korral
  võivad pädevad asutused paluda komisjonil kui volitatud töötlejal leevendusmeetmena peatada käesoleva direktiivi kohane teabevahetus liikmesriigiga, kus rikkumine aset leidis.

või Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2020/2092

*1

artiklis 4 osutatud õigusriigi põhimõtete rikkumise korral

Muudatusettepanek 67

Muudatusettepanek 67

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 19 – alapunkt b

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 19 – alapunkt b

Direktiiv 2011/16/EL

Artikkel 25 – lõige 5 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Teabevahetuse peatamine kestab seni, kuni pädevad asutused paluvad komisjonil uuesti lubada käesoleva direktiivi kohast teabevahetust liikmesriigiga, kus rikkumine toime pandi. | Teabevahetuse peatamine kestab seni, kuni pädevad asutused paluvad komisjonil uuesti lubada käesoleva direktiivi kohast teabevahetust liikmesriigiga, kus rikkumine toime pandi.
  Komisjon lubab teabevahetust üksnes juhul, kui on olemas tehnilised tõendid andmevoo turvalisuse kohta. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Teabevahetuse peatamine kestab seni, kuni pädevad asutused paluvad komisjonil uuesti lubada käesoleva direktiivi kohast teabevahetust liikmesriigiga, kus rikkumine toime pandi.

Teabevahetuse peatamine kestab seni, kuni pädevad asutused paluvad komisjonil uuesti lubada käesoleva direktiivi kohast teabevahetust liikmesriigiga, kus rikkumine toime pandi.
  Komisjon lubab teabevahetust üksnes juhul, kui on olemas tehnilised tõendid andmevoo turvalisuse kohta.

Komisjon lubab teabevahetust üksnes juhul, kui on olemas tehnilised tõendid andmevoo turvalisuse kohta.

Muudatusettepanek 68

Muudatusettepanek 68

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 20

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 20

Direktiiv 2011/16/EL

Artikkel 25 a – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Liikmesriigid kehtestavad
  normid karistuste kohta
  , mida kohaldatakse käesoleva direktiivi alusel vastu võetud
  siseriiklike õigusnormide
  rikkumise korral, mis puudutavad artikleid 8aa, 8ab ja 8ac, ning võtavad kõik vajalikud meetmed
  nende rakendamise tagamiseks
  .
  Ettenähtud
  karistused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad. | Liikmesriigid kehtestavad
  karistusnormid
  , mida kohaldatakse käesoleva direktiivi alusel vastu võetud
  liikmesriigi sätete
  rikkumise korral, mis puudutavad artikleid 8aa, 8ab ja 8ac, ning võtavad
  kooskõlas V lisaga
  kõik vajalikud meetmed
  , et tagada kõnealuste normide rakendamine
  .
  Kehtestatud
  karistused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Liikmesriigid kehtestavad
  normid karistuste kohta
  , mida kohaldatakse käesoleva direktiivi alusel vastu võetud
  siseriiklike õigusnormide
  rikkumise korral, mis puudutavad artikleid 8aa, 8ab ja 8ac, ning võtavad kõik vajalikud meetmed
  nende rakendamise tagamiseks
  .
  Ettenähtud
  karistused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.

normid karistuste kohta

siseriiklike õigusnormide

nende rakendamise tagamiseks

Ettenähtud

Liikmesriigid kehtestavad
  karistusnormid
  , mida kohaldatakse käesoleva direktiivi alusel vastu võetud
  liikmesriigi sätete
  rikkumise korral, mis puudutavad artikleid 8aa, 8ab ja 8ac, ning võtavad
  kooskõlas V lisaga
  kõik vajalikud meetmed
  , et tagada kõnealuste normide rakendamine
  .
  Kehtestatud
  karistused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.

karistusnormid

liikmesriigi sätete

kooskõlas V lisaga

, et tagada kõnealuste normide rakendamine

Kehtestatud

Muudatusettepanek 69

Muudatusettepanek 69

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 20 a (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 20 a (uus)

Direktiiv 2011/16/EL

Artikkel 25 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 20a) | Lisatakse järgmine artikkel:




  „Artikkel 25b




  Läbivaatamine




  Hiljemalt ... [kaks aastat pärast käesoleva muutmisdirektiivi jõustumise kuupäeva] esitab komisjon aruande nõukogu direktiiviga (EL) .../...

   (*2)
   (+)

  lisatud sätete rakendamise ja tõhususe kohta ning esitab konkreetsed ettepanekud, sealhulgas seadusandlikud ettepanekud, käesoleva direktiivi parandamiseks. Kõnealune aruanne avalikustatakse.




  Komisjoni esitatud ettepaneku läbivaatamisel hindab nõukogu aruandvate platvormihaldurite aruandluskohustuse edasise tugevdamise vajadust. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

20a)

20a)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 25b

Läbivaatamine

Hiljemalt ... [kaks aastat pärast käesoleva muutmisdirektiivi jõustumise kuupäeva] esitab komisjon aruande nõukogu direktiiviga (EL) .../...

   (*2)
   (+)

  lisatud sätete rakendamise ja tõhususe kohta ning esitab konkreetsed ettepanekud, sealhulgas seadusandlikud ettepanekud, käesoleva direktiivi parandamiseks. Kõnealune aruanne avalikustatakse.

Komisjoni esitatud ettepaneku läbivaatamisel hindab nõukogu aruandvate platvormihaldurite aruandluskohustuse edasise tugevdamise vajadust.

Muudatusettepanek 70

Muudatusettepanek 70

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

I lisa

I lisa

Direktiiv 2011/16/EL

V LISA – lõik 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Käesolev lisa sisaldab kooskõlas artikliga 25a ka võimalikke karistusi, mida liikmesriigid võivad kohaldada. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Käesolev lisa sisaldab kooskõlas artikliga 25a ka võimalikke karistusi, mida liikmesriigid võivad kohaldada.

Käesolev lisa sisaldab kooskõlas artikliga 25a ka võimalikke karistusi, mida liikmesriigid võivad kohaldada.

Muudatusettepanek 71

Muudatusettepanek 71

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

I lisa

I lisa

Direktiiv 2011/16/EL

V LISA – I jagu – punkt A – alapunkt 3 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3a. | „Kohaldamisalast välja jäetud aruandev platvormihaldur“ – aruandev platvormihaldur, kelle eelmisel kalendriaastal liidus teenitud tulud ei ületanud 100 000  eurot. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3a.

3a.

„Kohaldamisalast välja jäetud aruandev platvormihaldur“ – aruandev platvormihaldur, kelle eelmisel kalendriaastal liidus teenitud tulud ei ületanud 100 000  eurot.

Muudatusettepanek 72

Muudatusettepanek 72

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

I lisa

I lisa

Direktiiv 2011/16/EL

V LISA – I jagu – punkt A – alapunkt 4 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 4a. | „Kohaldamisalast välja jäetud asjaomane tegevus“ – igasugune tasustamata ja mitterahaline kaupade ja teenuste vahetamine. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4a.

4a.

„Kohaldamisalast välja jäetud asjaomane tegevus“ – igasugune tasustamata ja mitterahaline kaupade ja teenuste vahetamine.

Muudatusettepanek 73

Muudatusettepanek 73

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

I lisa

I lisa

Direktiiv 2011/16/EL

V LISA – III jagu – punkt B – alapunt 2 – alapunkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| b) | finantskonto tunnuskood,
  kui aruandval platvormihalduril
  on
  võimalik seda teada saada
  ja kui selle liikmesriigi pädev asutus, mille resident aruandlusega hõlmatud müüja on, ei ole teatanud kõigi teiste liikmesriikide pädevatele asutustele, et ta ei kavatse finantskonto tunnuskoodi sel eesmärgil kasutada; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

b)

finantskonto tunnuskood,
  kui aruandval platvormihalduril
  on
  võimalik seda teada saada
  ja kui selle liikmesriigi pädev asutus, mille resident aruandlusega hõlmatud müüja on, ei ole teatanud kõigi teiste liikmesriikide pädevatele asutustele, et ta ei kavatse finantskonto tunnuskoodi sel eesmärgil kasutada;

kui aruandval platvormihalduril

võimalik seda teada saada

| b) | finantskonto tunnuskood,
  mille
  on
  kogunud aruandev platvormihaldur
  ja kui selle liikmesriigi pädev asutus, mille resident aruandlusega hõlmatud müüja on, ei ole teatanud kõigi teiste liikmesriikide pädevatele asutustele, et ta ei kavatse finantskonto tunnuskoodi sel eesmärgil kasutada; |
| --- | --- |

b)

finantskonto tunnuskood,
  mille
  on
  kogunud aruandev platvormihaldur
  ja kui selle liikmesriigi pädev asutus, mille resident aruandlusega hõlmatud müüja on, ei ole teatanud kõigi teiste liikmesriikide pädevatele asutustele, et ta ei kavatse finantskonto tunnuskoodi sel eesmärgil kasutada;

mille

kogunud aruandev platvormihaldur

Muudatusettepanek 74

Muudatusettepanek 74

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

I lisa

I lisa

Direktiiv 2011/16/EL

V LISA – III jagu – punkt B – alapunkt 3 – alapunkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| b) | finantskonto tunnuskood,
  kui aruandval platvormihalduril
  on
  võimalik seda teada saada
  ja kui selle liikmesriigi pädev asutus, mille resident aruandlusega hõlmatud müüja on, ei ole teatanud kõigi teiste liikmesriikide pädevatele asutustele, et ta ei kavatse finantskonto tunnuskoodi sel eesmärgil kasutada; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

b)

finantskonto tunnuskood,
  kui aruandval platvormihalduril
  on
  võimalik seda teada saada
  ja kui selle liikmesriigi pädev asutus, mille resident aruandlusega hõlmatud müüja on, ei ole teatanud kõigi teiste liikmesriikide pädevatele asutustele, et ta ei kavatse finantskonto tunnuskoodi sel eesmärgil kasutada;

kui aruandval platvormihalduril

võimalik seda teada saada

| b) | finantskonto tunnuskood,
  mille
  on
  kogunud aruandev platvormihaldur
  ja kui selle liikmesriigi pädev asutus, mille resident aruandlusega hõlmatud müüja on, ei ole teatanud kõigi teiste liikmesriikide pädevatele asutustele, et ta ei kavatse finantskonto tunnuskoodi sel eesmärgil kasutada; |
| --- | --- |

b)

finantskonto tunnuskood,
  mille
  on
  kogunud aruandev platvormihaldur
  ja kui selle liikmesriigi pädev asutus, mille resident aruandlusega hõlmatud müüja on, ei ole teatanud kõigi teiste liikmesriikide pädevatele asutustele, et ta ei kavatse finantskonto tunnuskoodi sel eesmärgil kasutada;

mille

kogunud aruandev platvormihaldur

Muudatusettepanek 75

Muudatusettepanek 75

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

I lisa

I lisa

Direktiiv 2011/16/EL

V LISA – IV jagu – punkt C – lõik 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Hiljemalt ... [kaks aastat pärast käesoleva muutmisdirektiivi jõustumise kuupäeva] hindab komisjon haldusmenetluste tõhusust ning hoolsusmeetmete ja aruandlusnõuete rakendamise kvaliteeti. Vajaduse korral lisatakse hinnangule olukorra parandamiseks seadusandlikud ettepanekud. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Hiljemalt ... [kaks aastat pärast käesoleva muutmisdirektiivi jõustumise kuupäeva] hindab komisjon haldusmenetluste tõhusust ning hoolsusmeetmete ja aruandlusnõuete rakendamise kvaliteeti. Vajaduse korral lisatakse hinnangule olukorra parandamiseks seadusandlikud ettepanekud.

Hiljemalt ... [kaks aastat pärast käesoleva muutmisdirektiivi jõustumise kuupäeva] hindab komisjon haldusmenetluste tõhusust ning hoolsusmeetmete ja aruandlusnõuete rakendamise kvaliteeti. Vajaduse korral lisatakse hinnangule olukorra parandamiseks seadusandlikud ettepanekud.

Muudatusettepanek 76

Muudatusettepanek 76

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

I lisa

I lisa

Direktiiv 2011/16/EL

V LISA – IV jagu – punkt F a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Fa. | Rikkumiste korral määratavad karistused |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Fa.

Fa.

Rikkumiste korral määratavad karistused

Liikmesriigid kehtestavad karistusnormid, mida kohaldatakse juhul, kui aruandvad platvormihaldurid rikuvad oma aruandluskohustusi. Kehtestatud karistused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad. Liikmesriikidel soovitatakse kehtestada ühesugused karistused, et tagada liidus samalaadsete karistuste kohaldamine ja vältida registreerimiseks soodsama koha otsimist selle alusel, kui ranged on kohaldatavad karistused.

Liikmesriigid kehtestavad karistusnormid, mida kohaldatakse juhul, kui aruandvad platvormihaldurid rikuvad oma aruandluskohustusi. Kehtestatud karistused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad. Liikmesriikidel soovitatakse kehtestada ühesugused karistused, et tagada liidus samalaadsete karistuste kohaldamine ja vältida registreerimiseks soodsama koha otsimist selle alusel, kui ranged on kohaldatavad karistused.

Eelkõige soovitatakse liikmesriikidel kaaluda karistustena selliseid variante nagu reguleeritud maksevahendite kasutamise piiramine, iga tehingu puhul lisatasude kehtestamine, riigihankelepingute sõlmimisest kõrvalejätmine ning äärmuslike ja korduvate juhtumite korral platvormihalduri tegevusloa tühistamine.

Eelkõige soovitatakse liikmesriikidel kaaluda karistustena selliseid variante nagu reguleeritud maksevahendite kasutamise piiramine, iga tehingu puhul lisatasude kehtestamine, riigihankelepingute sõlmimisest kõrvalejätmine ning äärmuslike ja korduvate juhtumite korral platvormihalduri tegevusloa tühistamine.

---

(21)  Nõukogu 15. veebruari 2011. aasta direktiiv 2011/16/EL maksustamisalase halduskoostöö kohta ja direktiivi 77/799/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 64, 11.3.2011, lk 1).

21

(21)  Nõukogu 15. veebruari 2011. aasta direktiiv 2011/16/EL maksustamisalase halduskoostöö kohta ja direktiivi 77/799/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 64, 11.3.2011, lk 1).

21

(22)  Euroopa Komisjoni talituste töödokument „Hinnang nõukogu direktiivile 2011/16/EL maksustamisalase halduskoostöö kohta ja direktiivi 77/799/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta“ (SWD(2019)0328).

22

(22)  Euroopa Komisjoni talituste töödokument „Hinnang nõukogu direktiivile 2011/16/EL maksustamisalase halduskoostöö kohta ja direktiivi 77/799/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta“ (SWD(2019)0328).

22

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1286/2013, millega luuakse tegevusprogramm Euroopa Liidu maksusüsteemide toimimise parandamiseks aastateks 2014–2020 („Fiscalis 2020“) ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1482/2007/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 25).

5

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1286/2013, millega luuakse tegevusprogramm Euroopa Liidu maksusüsteemide toimimise parandamiseks aastateks 2014–2020 („Fiscalis 2020“) ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1482/2007/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 25).

5

(25)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).

25

(25)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).

25

(*1)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2020. aasta määrus (EL, Euratom) 2020/2092, mis käsitleb üldist tingimuslikkuse korda liidu eelarve kaitsmiseks (ELT L 433 I,22.12.2020, lk 1).

*1

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2020. aasta määrus (EL, Euratom) 2020/2092, mis käsitleb üldist tingimuslikkuse korda liidu eelarve kaitsmiseks (ELT L 433 I,22.12.2020, lk 1).

---

Neljapäev, 11. märts 2021

| 24.11.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 474/218 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 474/218

---

P9_TA(2021)0076

Kalanduskontroll ***I

Euroopa Parlamendi 11. märtsil 2021. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1224/2009, nõukogu määruseid (EÜ) nr 768/2005, (EÜ) nr 1967/2006 ja (EÜ) nr 1005/2008 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/1139 kalanduskontrolli osas (COM(2018)0368 – C8-0238/2018 – 2018/0193(COD)) (1)

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2021/C 474/30)

Muudatusettepanek 1

Ettepanek võtta vastu määrus

Volitus 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| võttes arvesse
  Regioonide
  Komitee arvamust

   (27), | pärast konsulteerimist
  Regioonide
  Komiteega
  , |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

võttes arvesse
  Regioonide
  Komitee arvamust

   (27),

pärast konsulteerimist
  Regioonide
  Komiteega
  ,

Muudatusettepanek 2

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (1) | Ühist kalanduspoliitikat on reformitud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1380/2013 (28). Ühise kalanduspoliitika eesmärgid ja kalandussektori kontrolli ja jõustamise suhtes kehtivad nõuded on sätestatud kõnealuse määruse artiklites 2 ja 36. Selle edukas rakendamine sõltub
  tõhusast
  ja
  ajakohasest kontrolli-
  ja
  jõustamissüsteemist
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(1)

Ühist kalanduspoliitikat on reformitud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1380/2013 (28). Ühise kalanduspoliitika eesmärgid ja kalandussektori kontrolli ja jõustamise suhtes kehtivad nõuded on sätestatud kõnealuse määruse artiklites 2 ja 36. Selle edukas rakendamine sõltub
  tõhusast
  ja
  ajakohasest kontrolli-
  ja
  jõustamissüsteemist
  .

| (1) | Ühist kalanduspoliitikat on reformitud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1380/2013 (28). Ühise kalanduspoliitika eesmärgid ja kalandussektori kontrolli ja jõustamise suhtes kehtivad nõuded on sätestatud kõnealuse määruse artiklites 2 ja 36. Selle edukas rakendamine sõltub
  arusaadavast, lihtsast, läbipaistvast
  ja
  tõhusast kontrollisüsteemist, mis tagab liikmesriikides mõjusa, ühtse
  ja
  ajakohase nõuete täitmise
  . |
| --- | --- |

(1)

Ühist kalanduspoliitikat on reformitud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1380/2013 (28). Ühise kalanduspoliitika eesmärgid ja kalandussektori kontrolli ja jõustamise suhtes kehtivad nõuded on sätestatud kõnealuse määruse artiklites 2 ja 36. Selle edukas rakendamine sõltub
  arusaadavast, lihtsast, läbipaistvast
  ja
  tõhusast kontrollisüsteemist, mis tagab liikmesriikides mõjusa, ühtse
  ja
  ajakohase nõuete täitmise
  .

Muudatusettepanek 3

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (3) | Määrus (EÜ) nr 1224/2009 oli samas välja töötatud enne uue ühise kalanduspoliitika vastuvõtmist. Seepärast tuleks seda muuta, et käsitleda paremini ühise kalanduspoliitika kontrolli ja jõustamise nõudeid kooskõlas määrusega (EL) nr 1380/2013
  ning
  kasutada tänapäevase ja kulutõhusama kontrollitehnoloogia eeliseid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(3)

Määrus (EÜ) nr 1224/2009 oli samas välja töötatud enne uue ühise kalanduspoliitika vastuvõtmist. Seepärast tuleks seda muuta, et käsitleda paremini ühise kalanduspoliitika kontrolli ja jõustamise nõudeid kooskõlas määrusega (EL) nr 1380/2013
  ning
  kasutada tänapäevase ja kulutõhusama kontrollitehnoloogia eeliseid.

| (3) | Määrus (EÜ) nr 1224/2009 oli samas välja töötatud enne uue ühise kalanduspoliitika vastuvõtmist. Seepärast tuleks seda muuta, et käsitleda paremini ühise kalanduspoliitika kontrolli ja jõustamise nõudeid kooskõlas määrusega (EL) nr 1380/2013, kasutada tänapäevase ja kulutõhusama kontrollitehnoloogia eeliseid
  ning võtta arvesse uusimaid teaduslikke andmeid kalapüügi ja vesiviljeluse keskkonnasäästlikkuse kohta
  . |
| --- | --- |

(3)

Määrus (EÜ) nr 1224/2009 oli samas välja töötatud enne uue ühise kalanduspoliitika vastuvõtmist. Seepärast tuleks seda muuta, et käsitleda paremini ühise kalanduspoliitika kontrolli ja jõustamise nõudeid kooskõlas määrusega (EL) nr 1380/2013, kasutada tänapäevase ja kulutõhusama kontrollitehnoloogia eeliseid
  ning võtta arvesse uusimaid teaduslikke andmeid kalapüügi ja vesiviljeluse keskkonnasäästlikkuse kohta
  .

Muudatusettepanek 4

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 4 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (4a) | Ühise kalanduspoliitika sidus, selge, läbipaistev, õiglane ja kindel jõustamine ei aita mitte ainult edendada dünaamilist kalandussektorit ja tagada kalurikogukondade jaoks rahuldavat elatustaset, vaid aitab kaasa kestlikkuse saavutamisele kalandussektoris ja bioloogilise mitmekesisuse eesmärkide täitmisele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(4a)

Ühise kalanduspoliitika sidus, selge, läbipaistev, õiglane ja kindel jõustamine ei aita mitte ainult edendada dünaamilist kalandussektorit ja tagada kalurikogukondade jaoks rahuldavat elatustaset, vaid aitab kaasa kestlikkuse saavutamisele kalandussektoris ja bioloogilise mitmekesisuse eesmärkide täitmisele.

Muudatusettepanek 5

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 9 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (9a) | Liidu õigusraamistiku suurema ühtlustamise tagamiseks tuleks lisada uus „tundlike liikide“ mõiste. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(9a)

Liidu õigusraamistiku suurema ühtlustamise tagamiseks tuleks lisada uus „tundlike liikide“ mõiste.

Muudatusettepanek 6

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 10

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (10) | Mõiste „kalalaev“ on sätestatud määruses (EL) nr 1380/2013 ning see hõlmab laevu, mis on varustatud mere bioloogiliste ressursside kommertskasutuseks
  , näiteks kalapüügilaevad, abilaevad, kalatöötluslaevad, ümberlaadimisel kasutatavad laevad ning transpordilaevad, mis on varustatud kalandustoodete transpordiks, välja arvatud konteineriveolaevad
  . Mõiste „kalalaev“ määruses (EÜ) nr 1224/2009 tuleks seetõttu kustutada. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(10)

Mõiste „kalalaev“ on sätestatud määruses (EL) nr 1380/2013 ning see hõlmab laevu, mis on varustatud mere bioloogiliste ressursside kommertskasutuseks
  , näiteks kalapüügilaevad, abilaevad, kalatöötluslaevad, ümberlaadimisel kasutatavad laevad ning transpordilaevad, mis on varustatud kalandustoodete transpordiks, välja arvatud konteineriveolaevad
  . Mõiste „kalalaev“ määruses (EÜ) nr 1224/2009 tuleks seetõttu kustutada.

| (10) | Mõiste „kalalaev“ on sätestatud määruses (EL) nr 1380/2013 ning see hõlmab laevu, mis on varustatud mere bioloogiliste ressursside kommertskasutuseks. Mõiste „kalalaev“ määruses (EÜ) nr 1224/2009 tuleks seetõttu kustutada. |
| --- | --- |

(10)

Mõiste „kalalaev“ on sätestatud määruses (EL) nr 1380/2013 ning see hõlmab laevu, mis on varustatud mere bioloogiliste ressursside kommertskasutuseks. Mõiste „kalalaev“ määruses (EÜ) nr 1224/2009 tuleks seetõttu kustutada.

Muudatusettepanek 7

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 10 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (10a) | Liidu õigusraamistiku suurema selguse ja ühtlustamise edendamiseks ning seeläbi kohaldamise parandamiseks tuleks lisada uus mõiste „otsemüük“. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(10a)

Liidu õigusraamistiku suurema selguse ja ühtlustamise edendamiseks ning seeläbi kohaldamise parandamiseks tuleks lisada uus mõiste „otsemüük“.

Muudatusettepanek 8

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 12

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (12) | Väikesed kalatööstused omavad bioloogilisest, majanduslikust ja sotsiaalsest seisukohast liidus olulist rolli. Arvestades väikesemahuliste kalatööstuste võimalikke mõjusid kalavarudele, on oluline kontrollida, et väiksemate laevade püügitegevus ja püügikoormus oleksid ühise kalanduspoliitika õigusnormidega kooskõlas. Sel eesmärgil on vaja saada nende laevade asukoha andmeid. Seepärast peaksid liikmesriigid olema valmis jälgima kõiki kalalaevu, sealhulgas kalalaevu, mis on vähem kui 12 meetrit pikad.
  12 meetrit pikkade
  laevade puhul on nüüd võimalik kasutada mobiilseadmeid, mis ei ole nii kallid ja mida on lihtne kasutada. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(12)

Väikesed kalatööstused omavad bioloogilisest, majanduslikust ja sotsiaalsest seisukohast liidus olulist rolli. Arvestades väikesemahuliste kalatööstuste võimalikke mõjusid kalavarudele, on oluline kontrollida, et väiksemate laevade püügitegevus ja püügikoormus oleksid ühise kalanduspoliitika õigusnormidega kooskõlas. Sel eesmärgil on vaja saada nende laevade asukoha andmeid. Seepärast peaksid liikmesriigid olema valmis jälgima kõiki kalalaevu, sealhulgas kalalaevu, mis on vähem kui 12 meetrit pikad.
  12 meetrit pikkade
  laevade puhul on nüüd võimalik kasutada mobiilseadmeid, mis ei ole nii kallid ja mida on lihtne kasutada.

| (12) | Väikesed kalatööstused omavad bioloogilisest, majanduslikust ja sotsiaalsest seisukohast liidus olulist rolli. Arvestades väikesemahuliste kalatööstuste võimalikke mõjusid kalavarudele, on oluline kontrollida, et väiksemate laevade püügitegevus ja püügikoormus oleksid ühise kalanduspoliitika õigusnormidega kooskõlas. Sel eesmärgil on vaja saada nende laevade asukoha andmeid
  ning neid andmeid peaks olema võimalik saada korrapäraste ajavahemike järel, ideaaljuhul reaalajalähedaselt, ilma et see piiraks muude rahvusvahelistes lepingutes sisalduvate nõuete kohaldamist
  . Seepärast peaksid liikmesriigid olema valmis jälgima kõiki kalalaevu, sealhulgas kalalaevu, mis on vähem kui 12 meetrit pikad.
  Nende
  laevade puhul on nüüd võimalik kasutada mobiilseadmeid, mis ei ole nii kallid ja mida on lihtne kasutada.
  Igal juhul peaks nende meetmete rakendamine olema tasakaalustatud ja proportsionaalne taotletavate eesmärkidega, ei tohiks tekitada liigset koormust laevastikule, eelkõige väikelaevastikule, ning selleks peaks saama abi Euroopa Merendus- ja Kalandusfondist. |
| --- | --- |

(12)

Väikesed kalatööstused omavad bioloogilisest, majanduslikust ja sotsiaalsest seisukohast liidus olulist rolli. Arvestades väikesemahuliste kalatööstuste võimalikke mõjusid kalavarudele, on oluline kontrollida, et väiksemate laevade püügitegevus ja püügikoormus oleksid ühise kalanduspoliitika õigusnormidega kooskõlas. Sel eesmärgil on vaja saada nende laevade asukoha andmeid
  ning neid andmeid peaks olema võimalik saada korrapäraste ajavahemike järel, ideaaljuhul reaalajalähedaselt, ilma et see piiraks muude rahvusvahelistes lepingutes sisalduvate nõuete kohaldamist
  . Seepärast peaksid liikmesriigid olema valmis jälgima kõiki kalalaevu, sealhulgas kalalaevu, mis on vähem kui 12 meetrit pikad.
  Nende
  laevade puhul on nüüd võimalik kasutada mobiilseadmeid, mis ei ole nii kallid ja mida on lihtne kasutada.
  Igal juhul peaks nende meetmete rakendamine olema tasakaalustatud ja proportsionaalne taotletavate eesmärkidega, ei tohiks tekitada liigset koormust laevastikule, eelkõige väikelaevastikule, ning selleks peaks saama abi Euroopa Merendus- ja Kalandusfondist.

Muudatusettepanek 9

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 14 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (14a) | Peaks olema võimalik varustada kalalaevad vabatahtlikkuse alusel videovalvesüsteemidega. Sellisel juhul tuleks sellistele laevadele anda asjakohased eelised, näiteks kustutada määratud punkte. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(14a)

Peaks olema võimalik varustada kalalaevad vabatahtlikkuse alusel videovalvesüsteemidega. Sellisel juhul tuleks sellistele laevadele anda asjakohased eelised, näiteks kustutada määratud punkte.

Muudatusettepanek 10

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 15 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (15a) | Ühise kalanduspoliitika eesmärkide saavutamisel tuleks täit tähelepanu pöörata loomade heaolule vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artiklile 13 ning vajaduse korral toidu- ja söödaohutusele ning loomatervisele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(15a)

Ühise kalanduspoliitika eesmärkide saavutamisel tuleks täit tähelepanu pöörata loomade heaolule vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artiklile 13 ning vajaduse korral toidu- ja söödaohutusele ning loomatervisele.

Muudatusettepanek 12

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 18

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (18) | 12 meetrit pikkade või pikemate laevade puhul
  on oluline, et püügipäevikus esitatud andmed muudetakse täpsemaks ning need hõlmaksid püügiandmeid
  haalamise
  või toimingu järgi
  , sest see suurendab kontrolli tõhusust
  .
  Vähem kui 12 meetrit pikkade
  laevade
  puhul tuleks
  püügipäeviku
  täitmise
  ja
  esitamisega seotud kohustusi lihtsustada ning kaptenitelt
  tuleks nõuda püügipäevikus sisalduvate andmete esitamist
  üksnes
  üks kord enne
  sadamasse saabumist
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(18)

12 meetrit pikkade või pikemate laevade puhul
  on oluline, et püügipäevikus esitatud andmed muudetakse täpsemaks ning need hõlmaksid püügiandmeid
  haalamise
  või toimingu järgi
  , sest see suurendab kontrolli tõhusust
  .
  Vähem kui 12 meetrit pikkade
  laevade
  puhul tuleks
  püügipäeviku
  täitmise
  ja
  esitamisega seotud kohustusi lihtsustada ning kaptenitelt
  tuleks nõuda püügipäevikus sisalduvate andmete esitamist
  üksnes
  üks kord enne
  sadamasse saabumist
  .

| (18) | Kontrolli tõhususe suurendamiseks
  on oluline, et püügipäevikus esitatud andmed muudetakse täpsemaks ning need hõlmaksid püügiandmeid
  püügipäeva
  või toimingu järgi
  . Väikese rannapüügilaevastiku ja laevadeta kalapüügi puhul ei tohiks elektrooniline püügipäevik ja selle teabe edastamine põhjustada kõnealustele laevadele ja nende püügivõimele ebaproportsionaalset koormust
  .
  Selleks et tagada piisav kontroll selliste laevade üle, peaksid liikmesriigid jälgima nende tegevust elektroonilise püügipäeviku pidamise ja püügipäeviku andmete esitamise lihtsustatud vormi abil. Seega
  tuleks
  laevade puhul, mille kogupikkus on alla 12 meetrit,
  nõuda
  kaptenitelt
  püügipäevikus sisalduvate andmete esitamist
  vähemalt
  üks kord enne
  lossimistoimingute algust
  . |
| --- | --- |

(18)

Kontrolli tõhususe suurendamiseks
  on oluline, et püügipäevikus esitatud andmed muudetakse täpsemaks ning need hõlmaksid püügiandmeid
  püügipäeva
  või toimingu järgi
  . Väikese rannapüügilaevastiku ja laevadeta kalapüügi puhul ei tohiks elektrooniline püügipäevik ja selle teabe edastamine põhjustada kõnealustele laevadele ja nende püügivõimele ebaproportsionaalset koormust
  .
  Selleks et tagada piisav kontroll selliste laevade üle, peaksid liikmesriigid jälgima nende tegevust elektroonilise püügipäeviku pidamise ja püügipäeviku andmete esitamise lihtsustatud vormi abil. Seega
  tuleks
  laevade puhul, mille kogupikkus on alla 12 meetrit,
  nõuda
  kaptenitelt
  püügipäevikus sisalduvate andmete esitamist
  vähemalt
  üks kord enne
  lossimistoimingute algust
  .

Muudatusettepanek 13

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 20

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (20) | Kui kalalaev lahkub, tuleks selles viivitamata alustada elektroonilise püügipäeviku täitmist ning sellele reisile määratakse püügireisi ainulaadne tunnusnumber. Püügipäevik, ümberlaadimisdeklaratsioonid ja lossimisdeklaratsioonid peaksid hõlmama viidet püügireisi ainulaadsele tunnusnumbrile, et võimaldada täiustatud kontrolli ja parandada andmete kontrollimist liikmesriikide poolt ning kalandustoodete jälgitavust tarneahelas. Selleks et täiustada ja lihtsustada püügivahendeid käsitleva teabe edastamist liikmesriikide pädevatele ametiasutustele, peaks püügipäeviku vorm hõlmama teavet kaotatud püügivahendite kohta. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(20)

Kui kalalaev lahkub, tuleks selles viivitamata alustada elektroonilise püügipäeviku täitmist ning sellele reisile määratakse püügireisi ainulaadne tunnusnumber. Püügipäevik, ümberlaadimisdeklaratsioonid ja lossimisdeklaratsioonid peaksid hõlmama viidet püügireisi ainulaadsele tunnusnumbrile, et võimaldada täiustatud kontrolli ja parandada andmete kontrollimist liikmesriikide poolt ning kalandustoodete jälgitavust tarneahelas. Selleks et täiustada ja lihtsustada püügivahendeid käsitleva teabe edastamist liikmesriikide pädevatele ametiasutustele, peaks püügipäeviku vorm hõlmama teavet kaotatud püügivahendite kohta.

| (20) | Kui kalalaev lahkub, tuleks selles viivitamata alustada elektroonilise püügipäeviku täitmist ning sellele reisile määratakse püügireisi ainulaadne tunnusnumber. Püügipäevik, ümberlaadimisdeklaratsioonid ja lossimisdeklaratsioonid peaksid hõlmama viidet püügireisi ainulaadsele tunnusnumbrile, et võimaldada täiustatud kontrolli ja parandada andmete kontrollimist liikmesriikide poolt ning kalandustoodete jälgitavust tarneahelas. Selleks et täiustada ja lihtsustada püügivahendeid
  ja kaotatud püügivahendeid
  käsitleva teabe edastamist liikmesriikide pädevatele ametiasutustele, peaks püügipäeviku vorm hõlmama teavet
  püügivahendite ja
  kaotatud püügivahendite kohta.
  Kui nõutakse ligikaudset teavet, tuleks seda mõista kui suunava teabe andmist. |
| --- | --- |

(20)

Kui kalalaev lahkub, tuleks selles viivitamata alustada elektroonilise püügipäeviku täitmist ning sellele reisile määratakse püügireisi ainulaadne tunnusnumber. Püügipäevik, ümberlaadimisdeklaratsioonid ja lossimisdeklaratsioonid peaksid hõlmama viidet püügireisi ainulaadsele tunnusnumbrile, et võimaldada täiustatud kontrolli ja parandada andmete kontrollimist liikmesriikide poolt ning kalandustoodete jälgitavust tarneahelas. Selleks et täiustada ja lihtsustada püügivahendeid
  ja kaotatud püügivahendeid
  käsitleva teabe edastamist liikmesriikide pädevatele ametiasutustele, peaks püügipäeviku vorm hõlmama teavet
  püügivahendite ja
  kaotatud püügivahendite kohta.
  Kui nõutakse ligikaudset teavet, tuleks seda mõista kui suunava teabe andmist.

Muudatusettepanek 14

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 24

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (24) | Õigusnorme, mis käsitlevad saagi ja püügikoormuse koondandmete esitamist komisjonile, tuleks lihtsustada, sätestades kõikide andmete esitamiseks ühe kuupäeva. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(24)

Õigusnorme, mis käsitlevad saagi ja püügikoormuse koondandmete esitamist komisjonile, tuleks lihtsustada, sätestades kõikide andmete esitamiseks ühe kuupäeva.

| (24) | Õigusnorme, mis käsitlevad saagi ja püügikoormuse koondandmete esitamist komisjonile, tuleks lihtsustada, sätestades kõikide andmete esitamiseks ühe kuupäeva.
  Neid andmeid ei tohiks kasutada ärilistel eesmärkidel. |
| --- | --- |

(24)

Õigusnorme, mis käsitlevad saagi ja püügikoormuse koondandmete esitamist komisjonile, tuleks lihtsustada, sätestades kõikide andmete esitamiseks ühe kuupäeva.
  Neid andmeid ei tohiks kasutada ärilistel eesmärkidel.

Muudatusettepanek 15

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 26

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (26) | Püügivõimsust käsitlevaid sätteid tuleks ajakohastada, et viidata määrusele (EL) nr 1380/2013. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(26)

Püügivõimsust käsitlevaid sätteid tuleks ajakohastada, et viidata määrusele (EL) nr 1380/2013.

| (26) | Püügivõimsust käsitlevaid sätteid tuleks ajakohastada, et viidata määrusele (EL) nr 1380/2013.
  Püügivõimsuse mõõtmiseks kasutatavad kogumahutavuse (GT) ja mootorivõimsuse (KW) näitajad tuleks läbi vaadata ja vajaduse korral välja vahetada, lähtudes täpsusest, sobivusest ja olulisusest liidu kalalaevastiku jaoks, et ühine kalanduspoliitika saaks aidata kaasa kalurite ohutus- ja töötingimuste parandamisele. |
| --- | --- |

(26)

Püügivõimsust käsitlevaid sätteid tuleks ajakohastada, et viidata määrusele (EL) nr 1380/2013.
  Püügivõimsuse mõõtmiseks kasutatavad kogumahutavuse (GT) ja mootorivõimsuse (KW) näitajad tuleks läbi vaadata ja vajaduse korral välja vahetada, lähtudes täpsusest, sobivusest ja olulisusest liidu kalalaevastiku jaoks, et ühine kalanduspoliitika saaks aidata kaasa kalurite ohutus- ja töötingimuste parandamisele.

Muudatusettepanek 16

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 30

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (30) | Harrastuskalapüügil on oluline roll liidus nii bioloogilisest, majanduslikust kui ka sotsiaalsest seisukohast. Arvestades harrastuskalapüügi märkimisväärset mõju teatavatele kalavarudele, on vaja sätestada erivahendid, mis võimaldavad harrastuskalapüügi tõhusat kontrolli liikmesriikide poolt. Registreerimise või kalalaevatunnistuste andmise süsteem peaks võimaldama harrastuskalapüügiga tegelevate füüsiliste ja juriidiliste isikute täpset loendamist ning saagi ja püügitavade kohta usaldusväärsete andmete kogumist. Piisavate ja usaldusväärsete andmete kogumine harrastuskalapüügi kohta on vajalik, et hinnata
  nende kalapüügitavade
  mõju
  kalavarudele
  ning anda liikmesriikidele ja komisjonile teavet, mis on vajalik mere bioloogiliste ressursside tõhusaks juhtimiseks ja kontrolliks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(30)

Harrastuskalapüügil on oluline roll liidus nii bioloogilisest, majanduslikust kui ka sotsiaalsest seisukohast. Arvestades harrastuskalapüügi märkimisväärset mõju teatavatele kalavarudele, on vaja sätestada erivahendid, mis võimaldavad harrastuskalapüügi tõhusat kontrolli liikmesriikide poolt. Registreerimise või kalalaevatunnistuste andmise süsteem peaks võimaldama harrastuskalapüügiga tegelevate füüsiliste ja juriidiliste isikute täpset loendamist ning saagi ja püügitavade kohta usaldusväärsete andmete kogumist. Piisavate ja usaldusväärsete andmete kogumine harrastuskalapüügi kohta on vajalik, et hinnata
  nende kalapüügitavade
  mõju
  kalavarudele
  ning anda liikmesriikidele ja komisjonile teavet, mis on vajalik mere bioloogiliste ressursside tõhusaks juhtimiseks ja kontrolliks.

| (30) | Harrastuskalapüügil on oluline roll liidus nii bioloogilisest, majanduslikust kui ka sotsiaalsest seisukohast. Arvestades harrastuskalapüügi märkimisväärset mõju teatavatele kalavarudele, on vaja sätestada erivahendid, mis võimaldavad harrastuskalapüügi
  ühtset,
  tõhusat
  ja ammendavat
  kontrolli
  kõigi
  liikmesriikide poolt
  ning nõuetele mittevastavuse puhul asjakohast karistuste süsteemi
  . Registreerimise või kalalaevatunnistuste andmise süsteem peaks võimaldama harrastuskalapüügiga tegelevate füüsiliste ja juriidiliste isikute täpset loendamist ning saagi ja püügitavade kohta usaldusväärsete andmete kogumist. Piisavate ja usaldusväärsete andmete kogumine harrastuskalapüügi kohta on vajalik, et hinnata
  selle tegevuse keskkonna-, majanduslikku ja sotsiaalset
  mõju
  , eriti kalavarude hindamist silmas pidades,
  ning anda liikmesriikidele ja komisjonile teavet, mis on vajalik mere bioloogiliste ressursside tõhusaks juhtimiseks ja kontrolliks. |
| --- | --- |

(30)

Harrastuskalapüügil on oluline roll liidus nii bioloogilisest, majanduslikust kui ka sotsiaalsest seisukohast. Arvestades harrastuskalapüügi märkimisväärset mõju teatavatele kalavarudele, on vaja sätestada erivahendid, mis võimaldavad harrastuskalapüügi
  ühtset,
  tõhusat
  ja ammendavat
  kontrolli
  kõigi
  liikmesriikide poolt
  ning nõuetele mittevastavuse puhul asjakohast karistuste süsteemi
  . Registreerimise või kalalaevatunnistuste andmise süsteem peaks võimaldama harrastuskalapüügiga tegelevate füüsiliste ja juriidiliste isikute täpset loendamist ning saagi ja püügitavade kohta usaldusväärsete andmete kogumist. Piisavate ja usaldusväärsete andmete kogumine harrastuskalapüügi kohta on vajalik, et hinnata
  selle tegevuse keskkonna-, majanduslikku ja sotsiaalset
  mõju
  , eriti kalavarude hindamist silmas pidades,
  ning anda liikmesriikidele ja komisjonile teavet, mis on vajalik mere bioloogiliste ressursside tõhusaks juhtimiseks ja kontrolliks.

Muudatusettepanek 17

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 32

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (32) | Tarneahela kontrolli sätteid tuleks selgitada, et võimaldada liikmesriikidel viia läbi kontrolli ja inspekteerimist kõikides kalandus- ja vesiviljelustoodete turustamise etappides alates esimesest müügist kuni jaemüügini, sealhulgas transpordi puhul. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(32)

Tarneahela kontrolli sätteid tuleks selgitada, et võimaldada liikmesriikidel viia läbi kontrolli ja inspekteerimist kõikides kalandus- ja vesiviljelustoodete turustamise etappides alates esimesest müügist kuni jaemüügini, sealhulgas transpordi puhul.

| (32) | Tarneahela kontrolli sätteid tuleks selgitada, et võimaldada liikmesriikidel viia läbi kontrolli ja inspekteerimist kõikides kalandus- ja vesiviljelustoodete turustamise etappides alates esimesest müügist kuni jaemüügini, sealhulgas transpordi puhul.
  Sellega seoses tuleb mõistet „jaemüük“ mõista määruses (EL) nr 1379/2013 määratletud tähenduses ning see hõlmab kalandus- ja vesiviljelustoodete kättesaadavaks tegemist hotellides, restoranides, toitlustusettevõtetes ja muudes samalaadsetes toitlustusteenuseid pakkuvates ettevõtetes (edaspidi „HORECA sektor“). |
| --- | --- |

(32)

Tarneahela kontrolli sätteid tuleks selgitada, et võimaldada liikmesriikidel viia läbi kontrolli ja inspekteerimist kõikides kalandus- ja vesiviljelustoodete turustamise etappides alates esimesest müügist kuni jaemüügini, sealhulgas transpordi puhul.
  Sellega seoses tuleb mõistet „jaemüük“ mõista määruses (EL) nr 1379/2013 määratletud tähenduses ning see hõlmab kalandus- ja vesiviljelustoodete kättesaadavaks tegemist hotellides, restoranides, toitlustusettevõtetes ja muudes samalaadsetes toitlustusteenuseid pakkuvates ettevõtetes (edaspidi „HORECA sektor“).

Muudatusettepanek 18

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 32 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (32a) | Komisjon ja liikmesriigid peaksid kuue kuu jooksul pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva valmistama ette ja algatama teavituskampaania, mille sihtrühm on kalurid ja muud harrastuskalapüügi sektori ettevõtjad, et neid käesoleva määruse uutest sätetest nõuetekohaselt teavitada. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(32a)

Komisjon ja liikmesriigid peaksid kuue kuu jooksul pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva valmistama ette ja algatama teavituskampaania, mille sihtrühm on kalurid ja muud harrastuskalapüügi sektori ettevõtjad, et neid käesoleva määruse uutest sätetest nõuetekohaselt teavitada.

Muudatusettepanek 19

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 33

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (33) | Kalandus- ja vesiviljelustoodete
  turuleviimise
  suhtes kohaldatavaid õigusnorme tuleks selgitada.
  Tuleks selgitada
  , et
  partiid peaksid koosnema ühe liigi
  kalandus- ja
  vesiviljelustoodetest, välja arvatud juhul, kui need koosnevad väga väikestest kogustest
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(33)

Kalandus- ja vesiviljelustoodete
  turuleviimise
  suhtes kohaldatavaid õigusnorme tuleks selgitada.
  Tuleks selgitada
  , et
  partiid peaksid koosnema ühe liigi
  kalandus- ja
  vesiviljelustoodetest, välja arvatud juhul, kui need koosnevad väga väikestest kogustest
  .

| (33) | Kalandus- ja vesiviljelustoodete
  partiideks jagamise
  suhtes kohaldatavaid õigusnorme tuleks selgitada.
  Partiisid peaks olema võimalik uue partii loomiseks liita
  ,
  tingimusel
  et
  jälgitavuse nõuded on täidetud ning kõnealuste
  kalandus- ja
  vesiviljelustoodete päritolu ja liike on võimalik kindlaks teha kogu toiduahela ulatuses
  . |
| --- | --- |

(33)

Kalandus- ja vesiviljelustoodete
  partiideks jagamise
  suhtes kohaldatavaid õigusnorme tuleks selgitada.
  Partiisid peaks olema võimalik uue partii loomiseks liita
  ,
  tingimusel
  et
  jälgitavuse nõuded on täidetud ning kõnealuste
  kalandus- ja
  vesiviljelustoodete päritolu ja liike on võimalik kindlaks teha kogu toiduahela ulatuses
  .

Muudatusettepanek 20

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 34

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (34) | Kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 178/2002 (32) artiklis 18 sätestatud jälgitavuse nõuetega sätestatakse komisjoni rakendusmääruses (EL) nr 931/2011 (33) teatavad jälgitavuse õigusnormid loomset päritolu toidu konkreetse sektori suhtes, nimelt tuleb konkreetne teabehulk, mida ettevõtjad peavad registreerima, teha pädevatele ametiasutustele nõudmise korral kättesaadavaks ning edastada ettevõtjale, kellele kalandustoodet tarnitakse. Kalandussektoris on jälgitavus oluline mitte üksnes toiduohutuse eesmärkidel, vaid ka kontrolli võimaldamiseks
  ning
  tarbijate huvide kaitsmise tagamiseks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(34)

Kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 178/2002 (32) artiklis 18 sätestatud jälgitavuse nõuetega sätestatakse komisjoni rakendusmääruses (EL) nr 931/2011 (33) teatavad jälgitavuse õigusnormid loomset päritolu toidu konkreetse sektori suhtes, nimelt tuleb konkreetne teabehulk, mida ettevõtjad peavad registreerima, teha pädevatele ametiasutustele nõudmise korral kättesaadavaks ning edastada ettevõtjale, kellele kalandustoodet tarnitakse. Kalandussektoris on jälgitavus oluline mitte üksnes toiduohutuse eesmärkidel, vaid ka kontrolli võimaldamiseks
  ning
  tarbijate huvide kaitsmise tagamiseks.

| (34) | Kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 178/2002 (32) artiklis 18 sätestatud jälgitavuse nõuetega sätestatakse komisjoni rakendusmääruses (EL) nr 931/2011 (33) teatavad jälgitavuse õigusnormid loomset päritolu toidu konkreetse sektori suhtes, nimelt tuleb konkreetne teabehulk, mida ettevõtjad peavad registreerima, teha pädevatele ametiasutustele nõudmise korral kättesaadavaks ning edastada ettevõtjale, kellele kalandustoodet tarnitakse. Kalandussektoris on jälgitavus oluline mitte üksnes toiduohutuse eesmärkidel, vaid ka kontrolli võimaldamiseks, tarbijate huvide kaitsmise tagamiseks
  , ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi tõkestamiseks ning seaduskuulekate kalurite kaitsmiseks kõlvatu konkurentsi eest
  . |
| --- | --- |

(34)

Kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 178/2002 (32) artiklis 18 sätestatud jälgitavuse nõuetega sätestatakse komisjoni rakendusmääruses (EL) nr 931/2011 (33) teatavad jälgitavuse õigusnormid loomset päritolu toidu konkreetse sektori suhtes, nimelt tuleb konkreetne teabehulk, mida ettevõtjad peavad registreerima, teha pädevatele ametiasutustele nõudmise korral kättesaadavaks ning edastada ettevõtjale, kellele kalandustoodet tarnitakse. Kalandussektoris on jälgitavus oluline mitte üksnes toiduohutuse eesmärkidel, vaid ka kontrolli võimaldamiseks, tarbijate huvide kaitsmise tagamiseks
  , ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi tõkestamiseks ning seaduskuulekate kalurite kaitsmiseks kõlvatu konkurentsi eest
  .

Muudatusettepanek 21

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 37

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (37) | Samu õigusnorme tuleks kohaldada kolmandatest riikidest imporditud kalandus- ja vesiviljelustoodete suhtes. Imporditud toodete korral peaks kohustuslik jälgitavuse teave hõlmama viidet määrusega (EÜ) nr 1005/2008 sätestatud püügisertifikaadile (34). |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(37)

Samu õigusnorme tuleks kohaldada kolmandatest riikidest imporditud kalandus- ja vesiviljelustoodete suhtes. Imporditud toodete korral peaks kohustuslik jälgitavuse teave hõlmama viidet määrusega (EÜ) nr 1005/2008 sätestatud püügisertifikaadile (34).

| (37) | Samu õigusnorme tuleks kohaldada kolmandatest riikidest imporditud kalandus- ja vesiviljelustoodete suhtes
  eesmärgiga säilitada kõrged toiduohutusstandardid ja edendada nendes kolmandates riikides kestlikke kalastustavasid
  . Imporditud toodete korral peaks kohustuslik jälgitavuse teave hõlmama viidet määrusega (EÜ) nr 1005/2008 sätestatud püügisertifikaadile (34). |
| --- | --- |

(37)

Samu õigusnorme tuleks kohaldada kolmandatest riikidest imporditud kalandus- ja vesiviljelustoodete suhtes
  eesmärgiga säilitada kõrged toiduohutusstandardid ja edendada nendes kolmandates riikides kestlikke kalastustavasid
  . Imporditud toodete korral peaks kohustuslik jälgitavuse teave hõlmama viidet määrusega (EÜ) nr 1005/2008 sätestatud püügisertifikaadile (34).

Muudatusettepanek 22

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 40

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (40) | Selleks et saavutada ühise kalanduspoliitika eesmärgid, on äärmiselt oluline püügiandmete usaldusväärsus ja põhjalik kogumine. Eelkõige tuleks püügiandmete salvestamine lossimise ajal viia läbi kõige usaldusväärsemal viisil, mis võimalik. Sel eesmärgil on vaja
  tugevdada
  menetlust, mis puudutab kalandustoodete kaalumist lossimisel. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(40)

Selleks et saavutada ühise kalanduspoliitika eesmärgid, on äärmiselt oluline püügiandmete usaldusväärsus ja põhjalik kogumine. Eelkõige tuleks püügiandmete salvestamine lossimise ajal viia läbi kõige usaldusväärsemal viisil, mis võimalik. Sel eesmärgil on vaja
  tugevdada
  menetlust, mis puudutab kalandustoodete kaalumist lossimisel.

| (40) | Selleks et saavutada ühise kalanduspoliitika eesmärgid, on äärmiselt oluline püügiandmete usaldusväärsus ja põhjalik kogumine. Eelkõige tuleks püügiandmete salvestamine lossimise ajal viia läbi kõige usaldusväärsemal viisil, mis võimalik
  , häirimata seejuures ettevõtjate äritegevust
  . Sel eesmärgil on vaja
  lihtsustada
  menetlust, mis puudutab kalandustoodete kaalumist lossimisel. |
| --- | --- |

(40)

Selleks et saavutada ühise kalanduspoliitika eesmärgid, on äärmiselt oluline püügiandmete usaldusväärsus ja põhjalik kogumine. Eelkõige tuleks püügiandmete salvestamine lossimise ajal viia läbi kõige usaldusväärsemal viisil, mis võimalik
  , häirimata seejuures ettevõtjate äritegevust
  . Sel eesmärgil on vaja
  lihtsustada
  menetlust, mis puudutab kalandustoodete kaalumist lossimisel.

Muudatusettepanek 23

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 41

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (41) | Kaalumine peaks põhinema süsteemidel, mille on heaks kiitnud pädevad ametiasutused ja liikmesriikide poolt sel eesmärgil registreeritud ettevõtjad. Kõiki tooteid tuleks kaaluda
  lossimisel
  liikide järgi, sest see tagab saagi täpsema aruandluse. Peale selle tuleks kaalumisandmeid salvestada elektrooniliselt ja hoida alles kolm aastat. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(41)

Kaalumine peaks põhinema süsteemidel, mille on heaks kiitnud pädevad ametiasutused ja liikmesriikide poolt sel eesmärgil registreeritud ettevõtjad. Kõiki tooteid tuleks kaaluda
  lossimisel
  liikide järgi, sest see tagab saagi täpsema aruandluse. Peale selle tuleks kaalumisandmeid salvestada elektrooniliselt ja hoida alles kolm aastat.

| (41) | Kaalumine peaks põhinema süsteemidel, mille on heaks kiitnud pädevad ametiasutused ja liikmesriikide poolt sel eesmärgil registreeritud ettevõtjad. Kõiki tooteid tuleks kaaluda liikide järgi,
  välja arvatud juhul, kui liikmesriik on vastu võtnud komisjonis heaks kiidetud proovivõtukava,
  sest see tagab saagi täpsema aruandluse.
  Ettevõtjad peaksid tegema kõik selleks, et kaalumisega ei kaasneks viivitusi värskete toodete turustamisel.
  Peale selle tuleks kaalumisandmeid salvestada elektrooniliselt ja hoida alles kolm aastat.
  Kõnealused süsteemid peaksid vastama liikmesriikide vahel kokku lepitud miinimumnõuetele eesmärgiga standardida need kogu liidus. |
| --- | --- |

(41)

Kaalumine peaks põhinema süsteemidel, mille on heaks kiitnud pädevad ametiasutused ja liikmesriikide poolt sel eesmärgil registreeritud ettevõtjad. Kõiki tooteid tuleks kaaluda liikide järgi,
  välja arvatud juhul, kui liikmesriik on vastu võtnud komisjonis heaks kiidetud proovivõtukava,
  sest see tagab saagi täpsema aruandluse.
  Ettevõtjad peaksid tegema kõik selleks, et kaalumisega ei kaasneks viivitusi värskete toodete turustamisel.
  Peale selle tuleks kaalumisandmeid salvestada elektrooniliselt ja hoida alles kolm aastat.
  Kõnealused süsteemid peaksid vastama liikmesriikide vahel kokku lepitud miinimumnõuetele eesmärgiga standardida need kogu liidus.

Muudatusettepanek 24

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 43

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (43) | Selleks et täiustada kontrolli ning võimaldada registreeritud püügiandmete kiiret kontrollimist ja kiiret teabevahetust liikmesriikide vahel, on vaja, et kõik ettevõtjad registreeriksid andmeid digitaalselt ning esitaksid need 24 tunni jooksul elektrooniliselt liikmesriikidele. See puudutab eelkõige lossimisdeklaratsioone
  , müügiteatisi
  ja ülevõtmisteatisi. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(43)

Selleks et täiustada kontrolli ning võimaldada registreeritud püügiandmete kiiret kontrollimist ja kiiret teabevahetust liikmesriikide vahel, on vaja, et kõik ettevõtjad registreeriksid andmeid digitaalselt ning esitaksid need 24 tunni jooksul elektrooniliselt liikmesriikidele. See puudutab eelkõige lossimisdeklaratsioone
  , müügiteatisi
  ja ülevõtmisteatisi.

| (43) | Selleks et täiustada kontrolli ning võimaldada registreeritud püügiandmete kiiret kontrollimist ja kiiret teabevahetust liikmesriikide vahel, on vaja, et kõik ettevõtjad registreeriksid andmeid digitaalselt ning esitaksid need 24 tunni jooksul elektrooniliselt liikmesriikidele
  , välja arvatud vääramatu jõuga seotud juhtudel
  . See puudutab eelkõige lossimisdeklaratsioone ja ülevõtmisteatisi. |
| --- | --- |

(43)

Selleks et täiustada kontrolli ning võimaldada registreeritud püügiandmete kiiret kontrollimist ja kiiret teabevahetust liikmesriikide vahel, on vaja, et kõik ettevõtjad registreeriksid andmeid digitaalselt ning esitaksid need 24 tunni jooksul elektrooniliselt liikmesriikidele
  , välja arvatud vääramatu jõuga seotud juhtudel
  . See puudutab eelkõige lossimisdeklaratsioone ja ülevõtmisteatisi.

Muudatusettepanek 25

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 47 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (47a) | Selleks et tagada määruse (EÜ) nr 1005/2008 mõjusus seoses koostööd mittetegevate kolmandate riikidega, peaks olema võimalik kehtestada kaitsemeetmed. Kui kolmandat riiki on teavitatud tema võimalikust liigitamisest koostööd mittetegevaks kolmandaks riigiks, peaks komisjonil olema võimalik kalandus- ja vesiviljelustoodete soodustariifid kõnealuse kolmanda riigi osas ajutiselt peatada. Komisjon peaks püüdma tagada, et sellekohased sätted lisatakse liidu ja kolmandate isikute vahel sõlmitavatesse rahvusvahelistesse lepingutesse. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(47a)

Selleks et tagada määruse (EÜ) nr 1005/2008 mõjusus seoses koostööd mittetegevate kolmandate riikidega, peaks olema võimalik kehtestada kaitsemeetmed. Kui kolmandat riiki on teavitatud tema võimalikust liigitamisest koostööd mittetegevaks kolmandaks riigiks, peaks komisjonil olema võimalik kalandus- ja vesiviljelustoodete soodustariifid kõnealuse kolmanda riigi osas ajutiselt peatada. Komisjon peaks püüdma tagada, et sellekohased sätted lisatakse liidu ja kolmandate isikute vahel sõlmitavatesse rahvusvahelistesse lepingutesse.

Muudatusettepanek 26

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 48 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (48a) | Läbipaistvuse suurendamise ja punktisüsteemi mõjusama seire eesmärgil tuleks luua rikkumiste Euroopa register, et registreerida üksikute liikmesriikide andmed tuvastatud rikkumiste kohta. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(48a)

Läbipaistvuse suurendamise ja punktisüsteemi mõjusama seire eesmärgil tuleks luua rikkumiste Euroopa register, et registreerida üksikute liikmesriikide andmed tuvastatud rikkumiste kohta.

Muudatusettepanek 27

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 49

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (49) | Selleks et tagada liikmesriikides võrdsed tingimused seoses kõikide ühise kalanduspoliitika õigusnormide rikkujate õigusliku kohtlemisega, tuleks selgitada ja tugevdada sellise käitumise kindlaks määramist käsitlevaid sätteid, mis toovad kaasa nende õigusnormide tõsise rikkumise. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(49)

Selleks et tagada liikmesriikides võrdsed tingimused seoses kõikide ühise kalanduspoliitika õigusnormide rikkujate õigusliku kohtlemisega, tuleks selgitada ja tugevdada sellise käitumise kindlaks määramist käsitlevaid sätteid, mis toovad kaasa nende õigusnormide tõsise rikkumise.

| (49) | Selleks et tagada liikmesriikides võrdsed tingimused seoses kõikide ühise kalanduspoliitika õigusnormide rikkujate õigusliku kohtlemisega, tuleks selgitada ja tugevdada sellise käitumise kindlaks määramist käsitlevaid sätteid, mis toovad kaasa nende õigusnormide tõsise rikkumise
  , et tagada nende täielik ja järjekindel kohaldamine kõigis liikmesriikides
  . |
| --- | --- |

(49)

Selleks et tagada liikmesriikides võrdsed tingimused seoses kõikide ühise kalanduspoliitika õigusnormide rikkujate õigusliku kohtlemisega, tuleks selgitada ja tugevdada sellise käitumise kindlaks määramist käsitlevaid sätteid, mis toovad kaasa nende õigusnormide tõsise rikkumise
  , et tagada nende täielik ja järjekindel kohaldamine kõigis liikmesriikides
  .

Muudatusettepanek 28

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 52

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (52) | Riikide üksustel, kes vastutavad kalanduskontrolli eest, samuti kohtuorganitel peaks olema juurdepääs rikkumiste riiklikule registrile. Liikmesriikide vahelistes riiklikes registrites sisalduva teabe täiesti läbipaistev vahetus suurendab samuti tõhusust ja tagab kontrollitegevuse jaoks võrdsed tingimused. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(52)

Riikide üksustel, kes vastutavad kalanduskontrolli eest, samuti kohtuorganitel peaks olema juurdepääs rikkumiste riiklikule registrile. Liikmesriikide vahelistes riiklikes registrites sisalduva teabe täiesti läbipaistev vahetus suurendab samuti tõhusust ja tagab kontrollitegevuse jaoks võrdsed tingimused.

| (52) | Riikide üksustel, kes vastutavad kalanduskontrolli eest, samuti kohtuorganitel peaks olema juurdepääs rikkumiste riiklikule
  ja Euroopa
  registrile. Liikmesriikide vahelistes riiklikes registrites sisalduva teabe täiesti läbipaistev vahetus suurendab samuti tõhusust ja tagab kontrollitegevuse jaoks võrdsed tingimused. |
| --- | --- |

(52)

Riikide üksustel, kes vastutavad kalanduskontrolli eest, samuti kohtuorganitel peaks olema juurdepääs rikkumiste riiklikule
  ja Euroopa
  registrile. Liikmesriikide vahelistes riiklikes registrites sisalduva teabe täiesti läbipaistev vahetus suurendab samuti tõhusust ja tagab kontrollitegevuse jaoks võrdsed tingimused.

Muudatusettepanek 29

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 55

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (55) | Liikmesriikide kogutud andmed on väga väärtuslikud ka teaduslikel eesmärkidel. Tuleks selgitada, et liikmesriikide ja liidu teadusasutustele võib anda kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1224/2009 juurdepääsu kogutud andmetele, eelkõige laeva asukoha andmetele ja püügitegevuse andmetele. Lisaks on liikmesriikide kogutud
  püügiandmed
  olulised ka Euroopa Liidu statistikaameti (Eurostat) jaoks, kes saab neid kasutada kalandusstatistika koostamiseks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(55)

Liikmesriikide kogutud andmed on väga väärtuslikud ka teaduslikel eesmärkidel. Tuleks selgitada, et liikmesriikide ja liidu teadusasutustele võib anda kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1224/2009 juurdepääsu kogutud andmetele, eelkõige laeva asukoha andmetele ja püügitegevuse andmetele. Lisaks on liikmesriikide kogutud
  püügiandmed
  olulised ka Euroopa Liidu statistikaameti (Eurostat) jaoks, kes saab neid kasutada kalandusstatistika koostamiseks.

| (55) | Liikmesriikide kogutud andmed on väga väärtuslikud ka teaduslikel eesmärkidel. Tuleks selgitada, et liikmesriikide ja liidu teadusasutustele võib anda kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1224/2009 juurdepääsu kogutud
  ja nõuetekohaselt anonüümseks muudetud
  andmetele, eelkõige laeva asukoha andmetele ja püügitegevuse andmetele
  , kui need andmed ei sisalda enam viidet laevade tunnusnumbritele ega võimalda teha kindlaks füüsilisi isikuid
  . Lisaks on liikmesriikide kogutud
  püügitegevuse andmed
  olulised ka Euroopa Liidu statistikaameti (Eurostat) jaoks, kes saab neid kasutada kalandusstatistika koostamiseks.
  Igal juhul peaksid need andmed olema anonüümses vormis, et mitte võimaldada üksikute laevade või füüsiliste isikute tuvastamist. |
| --- | --- |

(55)

Liikmesriikide kogutud andmed on väga väärtuslikud ka teaduslikel eesmärkidel. Tuleks selgitada, et liikmesriikide ja liidu teadusasutustele võib anda kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1224/2009 juurdepääsu kogutud
  ja nõuetekohaselt anonüümseks muudetud
  andmetele, eelkõige laeva asukoha andmetele ja püügitegevuse andmetele
  , kui need andmed ei sisalda enam viidet laevade tunnusnumbritele ega võimalda teha kindlaks füüsilisi isikuid
  . Lisaks on liikmesriikide kogutud
  püügitegevuse andmed
  olulised ka Euroopa Liidu statistikaameti (Eurostat) jaoks, kes saab neid kasutada kalandusstatistika koostamiseks.
  Igal juhul peaksid need andmed olema anonüümses vormis, et mitte võimaldada üksikute laevade või füüsiliste isikute tuvastamist.

Muudatusettepanek 30

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 55 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (55a) | Euroopa Kalanduskontrolli Ameti kogutud andmed peaksid olema kättesaadavad Euroopa Keskkonnaametile ja Euroopa Meresõiduohutuse Ametile, et suurendada merekeskkonna alaste teadmiste ühist kasutamist. Ametite tihedam koostöö aitaks paremini mõista merenduspoliitikaga seotud küsimusi üldiselt ja samal ajal parandada Euroopa mereruumi majandamist. Komisjonile tuleks teha ülesandeks koostada ametitevahelise partnerluse protokoll, mis oleks nendevahelise koostöö raamistikuks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(55a)

Euroopa Kalanduskontrolli Ameti kogutud andmed peaksid olema kättesaadavad Euroopa Keskkonnaametile ja Euroopa Meresõiduohutuse Ametile, et suurendada merekeskkonna alaste teadmiste ühist kasutamist. Ametite tihedam koostöö aitaks paremini mõista merenduspoliitikaga seotud küsimusi üldiselt ja samal ajal parandada Euroopa mereruumi majandamist. Komisjonile tuleks teha ülesandeks koostada ametitevahelise partnerluse protokoll, mis oleks nendevahelise koostöö raamistikuks.

Muudatusettepanek 31

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 58

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (58) | Isikuandmete töötlemine on vajalik kalanduskontrolliks ja jõustamiseks. Eelkõige peaks
  püügivõimaluste
  seire, sealhulgas kvootide kasutamise eesmärgil olema komisjonil võimalus töödelda püügipäevikutest, lossimisdeklaratsioonidest, müügiteatistest ja muudest
  püügiandmetest
  saadud andmeid, et kontrollida liikmesriikide esitatud koondandmeid. Kontrollide ja auditite läbiviimiseks ning liikmesriikide kontrollitegevuse seireks peaks komisjonil olema juurdepääs teabele ja ta peaks töötlema teavet, nagu inspekteerimise ja kontrolliülesandega vaatlejate aruanded ja rikkumiste andmebaas. Rahvusvaheliste lepingute ja kaitsemeetmete ettevalmistamise ning nendele vastavuse puhul peaks komisjon töötlema vajaduse korral andmeid, mis käsitlevad liidu kalalaevade püügitegevust mujal kui liidu vetes, sealhulgas laevade tunnusnumbrid ning laeva omaniku ja kapteni nimi. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(58)

Isikuandmete töötlemine on vajalik kalanduskontrolliks ja jõustamiseks. Eelkõige peaks
  püügivõimaluste
  seire, sealhulgas kvootide kasutamise eesmärgil olema komisjonil võimalus töödelda püügipäevikutest, lossimisdeklaratsioonidest, müügiteatistest ja muudest
  püügiandmetest
  saadud andmeid, et kontrollida liikmesriikide esitatud koondandmeid. Kontrollide ja auditite läbiviimiseks ning liikmesriikide kontrollitegevuse seireks peaks komisjonil olema juurdepääs teabele ja ta peaks töötlema teavet, nagu inspekteerimise ja kontrolliülesandega vaatlejate aruanded ja rikkumiste andmebaas. Rahvusvaheliste lepingute ja kaitsemeetmete ettevalmistamise ning nendele vastavuse puhul peaks komisjon töötlema vajaduse korral andmeid, mis käsitlevad liidu kalalaevade püügitegevust mujal kui liidu vetes, sealhulgas laevade tunnusnumbrid ning laeva omaniku ja kapteni nimi.

| (58) | Isikuandmete töötlemine on vajalik kalanduskontrolliks ja jõustamiseks. Eelkõige peaks
  kalapüügivõimaluste
  seire, sealhulgas kvootide kasutamise eesmärgil olema komisjonil võimalus töödelda püügipäevikutest, lossimisdeklaratsioonidest, müügiteatistest ja muudest
  püügitegevuse andmetest
  saadud andmeid, et kontrollida liikmesriikide esitatud koondandmeid. Kontrollide ja auditite läbiviimiseks ning liikmesriikide kontrollitegevuse seireks peaks komisjonil olema juurdepääs teabele ja ta peaks töötlema teavet, nagu inspekteerimise ja kontrolliülesandega vaatlejate aruanded ja rikkumiste andmebaas. Rahvusvaheliste lepingute ja kaitsemeetmete ettevalmistamise ning nendele vastavuse puhul peaks komisjon töötlema vajaduse korral andmeid, mis käsitlevad liidu kalalaevade püügitegevust mujal kui liidu vetes, sealhulgas laevade tunnusnumbrid ning laeva omaniku ja kapteni nimi.
  Säilitatavad andmed tuleks teha pädevatele asutustele kättesaadavaks, kui kaalul on rahvatervis ja/või toiduohutus. |
| --- | --- |

(58)

Isikuandmete töötlemine on vajalik kalanduskontrolliks ja jõustamiseks. Eelkõige peaks
  kalapüügivõimaluste
  seire, sealhulgas kvootide kasutamise eesmärgil olema komisjonil võimalus töödelda püügipäevikutest, lossimisdeklaratsioonidest, müügiteatistest ja muudest
  püügitegevuse andmetest
  saadud andmeid, et kontrollida liikmesriikide esitatud koondandmeid. Kontrollide ja auditite läbiviimiseks ning liikmesriikide kontrollitegevuse seireks peaks komisjonil olema juurdepääs teabele ja ta peaks töötlema teavet, nagu inspekteerimise ja kontrolliülesandega vaatlejate aruanded ja rikkumiste andmebaas. Rahvusvaheliste lepingute ja kaitsemeetmete ettevalmistamise ning nendele vastavuse puhul peaks komisjon töötlema vajaduse korral andmeid, mis käsitlevad liidu kalalaevade püügitegevust mujal kui liidu vetes, sealhulgas laevade tunnusnumbrid ning laeva omaniku ja kapteni nimi.
  Säilitatavad andmed tuleks teha pädevatele asutustele kättesaadavaks, kui kaalul on rahvatervis ja/või toiduohutus.

Muudatusettepanek 32

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 58 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (58a) | Kõiki isikuandmeid tuleb koguda, edastada ja säilitada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2016/679

   (1a)

  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(58a)

Kõiki isikuandmeid tuleb koguda, edastada ja säilitada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2016/679

   (1a)

  .

Muudatusettepanek 33

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 64 – taane 7

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | elektrooniliste seireseadmete süsteemide (sealhulgas videovalvesüsteemide) tehnilised nõuded ja omadused; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

—

elektrooniliste seireseadmete süsteemide (sealhulgas videovalvesüsteemide) tehnilised nõuded ja omadused;

välja jäetud

Muudatusettepanek 34

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 75 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (75a) | Selleks et tagada kooskõla liidu kaubandus- ja kalanduspoliitika vahel, peaksid liidu ja kolmandate riikide vahel sõlmitavad kaubanduslepingud sisaldama kaitseklauslit, millega nähakse ette kalandus- ja vesiviljelustoodete tariifsete sooduste ajutine peatamine ajaks, mil kolmas riik on eelnevalt kindlaks määratud või liigitatud ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi tõkestamise alal koostööd mittetegevaks riigiks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(75a)

Selleks et tagada kooskõla liidu kaubandus- ja kalanduspoliitika vahel, peaksid liidu ja kolmandate riikide vahel sõlmitavad kaubanduslepingud sisaldama kaitseklauslit, millega nähakse ette kalandus- ja vesiviljelustoodete tariifsete sooduste ajutine peatamine ajaks, mil kolmas riik on eelnevalt kindlaks määratud või liigitatud ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi tõkestamise alal koostööd mittetegevaks riigiks.

Muudatusettepanek 35

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1 – alapunkt b a (uus)

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 4 – lõik 1 – punkt 3

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ba) | punkt 3 asendatakse järgmisega: |

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

ba)

punkt 3 asendatakse järgmisega:

| 3. | „kontroll“ – seire ja järelevalve; |
| --- | --- |

3.

„kontroll“ – seire ja järelevalve;

| „3. | „kontroll“ –
  kõikide käesoleva määrusega hõlmatud tegevuste, sh turustustegevuse
  seire ja järelevalve
  kogu turuahelas
  ;“ |
| --- | --- |

„3.

„kontroll“ –
  kõikide käesoleva määrusega hõlmatud tegevuste, sh turustustegevuse
  seire ja järelevalve
  kogu turuahelas
  ;“

Muudatusettepanek 36

Muudatusettepanek 36

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1 – alapunkt b b (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1 – alapunkt b b (uus)

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 4 – lõik 1 – punkt 4

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | bb) | punkt 4 asendatakse järgmisega: |

Kehtiv tekst

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

bb)

bb)

punkt 4 asendatakse järgmisega:

punkt 4 asendatakse järgmisega:

| 4. | „inspektsioon“
   – igasugune
  inspektorite
  tehtud kontroll seoses ühise kalanduspoliitika eeskirjade täitmisega, mis märgitakse ära inspekteerimisaruandes; |
| --- | --- |

4.

„inspektsioon“
   – igasugune
  inspektorite
  tehtud kontroll seoses ühise kalanduspoliitika eeskirjade täitmisega, mis märgitakse ära inspekteerimisaruandes;

„inspektsioon“

inspektorite

| „4. | „inspektsioon“
   – igasugune
  ametnike
  tehtud
  kohapealne
  kontroll seoses ühise kalanduspoliitika eeskirjade täitmisega, mis märgitakse ära inspekteerimisaruandes;“ |
| --- | --- |

„4.

„inspektsioon“
   – igasugune
  ametnike
  tehtud
  kohapealne
  kontroll seoses ühise kalanduspoliitika eeskirjade täitmisega, mis märgitakse ära inspekteerimisaruandes;“

Muudatusettepanek 37

Muudatusettepanek 37

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1 – alapunkt b c (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1 – alapunkt b c (uus)

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 4 – lõik 1 – punkt 5

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | bc) | punkt 5 asendatakse järgmisega: |

Kehtiv tekst

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

bc)

bc)

punkt 5 asendatakse järgmisega:

punkt 5 asendatakse järgmisega:

| 5. | „järelevalve“ –
  kalapüügi jälgimine
  inspektsioonilaevade või
  järelevalve õhusõidukite poolse märkamise alusel
  ning
  tehnilise tuvastamise ja identifitseerimise meetodid; |
| --- | --- |

5.

„järelevalve“ –
  kalapüügi jälgimine
  inspektsioonilaevade või
  järelevalve õhusõidukite poolse märkamise alusel
  ning
  tehnilise tuvastamise ja identifitseerimise meetodid;

„järelevalve“ –

inspektsioonilaevade või

ning

| „5. | „järelevalve“ –
  kalapüügi jälgimine
  ametnike poolt inspektsioonilaevade
  järelevalve, õhusõidukite
  ja sõidukite
  poolse märkamise alusel
  või kasutades muid vahendeid, sealhulgas
  tehnilise tuvastamise ja identifitseerimise meetodid;“ |
| --- | --- |

„5.

„järelevalve“ –
  kalapüügi jälgimine
  ametnike poolt inspektsioonilaevade
  järelevalve, õhusõidukite
  ja sõidukite
  poolse märkamise alusel
  või kasutades muid vahendeid, sealhulgas
  tehnilise tuvastamise ja identifitseerimise meetodid;“

Muudatusettepanek 38

Muudatusettepanek 38

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1 – alapunkt b d (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1 – alapunkt b d (uus)

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 4 – lõik 1 – punkt 6

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | bd) | punkt 6 asendatakse järgmisega: |

Kehtiv tekst

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

bd)

bd)

punkt 6 asendatakse järgmisega:

punkt 6 asendatakse järgmisega:

| 6. | „ametnik“ –
  isik, kelle riiklik ametiasutus, komisjon või
  Ühenduse
  Kalanduskontrolli
  Agentuur
  on volitanud inspektsiooni tegema; |
| --- | --- |

6.

„ametnik“ –
  isik, kelle riiklik ametiasutus, komisjon või
  Ühenduse
  Kalanduskontrolli
  Agentuur
  on volitanud inspektsiooni tegema;

„ametnik“ –

Ühenduse

Agentuur

| „6. | „ametnik“ –
  isik, kelle riiklik
  kalanduskontrolli
  ametiasutus, komisjon või
  Euroopa
  Kalanduskontrolli
  Amet
  on volitanud inspektsiooni tegema;“ |
| --- | --- |

„6.

„ametnik“ –
  isik, kelle riiklik
  kalanduskontrolli
  ametiasutus, komisjon või
  Euroopa
  Kalanduskontrolli
  Amet
  on volitanud inspektsiooni tegema;“

(Muudatust, millega Ühenduse Kalanduskontrolli Agentuurist saab Euroopa Kalanduskontrolli Amet, kohaldatakse kogu teksti ulatuses. Vastuvõtmise korral viiakse muudatus sisse kogu tekstis.)

(Muudatust, millega Ühenduse Kalanduskontrolli Agentuurist saab Euroopa Kalanduskontrolli Amet, kohaldatakse kogu teksti ulatuses. Vastuvõtmise korral viiakse muudatus sisse kogu tekstis.)

Muudatusettepanek 39

Muudatusettepanek 39

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1 – alapunkt b e (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1 – alapunkt b e (uus)

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 4 – lõik 1 – punkt 7

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | be) | punkt 7 asendatakse järgmisega: |

Kehtiv tekst

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

be)

be)

punkt 7 asendatakse järgmisega:

punkt 7 asendatakse järgmisega:

| 7. | „liidu inspektorid“ – liikmesriigi, komisjoni või
  selle määratud asutuse
  ametnikud, nagu on osutatud käesoleva määruse artiklis 79 sätestatud loetelus; |
| --- | --- |

7.

„liidu inspektorid“ – liikmesriigi, komisjoni või
  selle määratud asutuse
  ametnikud, nagu on osutatud käesoleva määruse artiklis 79 sätestatud loetelus;

selle määratud asutuse

| „7. | „liidu inspektorid“ – liikmesriigi, komisjoni või
  Euroopa Kalanduskontrolli Ameti
  ametnikud, nagu on osutatud käesoleva määruse artiklis 79 sätestatud loetelus;“ |
| --- | --- |

„7.

„liidu inspektorid“ – liikmesriigi, komisjoni või
  Euroopa Kalanduskontrolli Ameti
  ametnikud, nagu on osutatud käesoleva määruse artiklis 79 sätestatud loetelus;“

Muudatusettepanek 40

Muudatusettepanek 40

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1 – alapunkt e

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1 – alapunkt e

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 4 – lõik 1 – punkt 14

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| „14. | „püügikeeluala“ – mis tahes mereala, kus püügitegevus on kas ajutiselt või alaliselt piiratud või keelatud;“ |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

„14.

„püügikeeluala“ – mis tahes mereala, kus püügitegevus on kas ajutiselt või alaliselt piiratud või keelatud;“

| „14. | „püügikeeluala“ – mis tahes mereala, kus püügitegevus on kas ajutiselt või alaliselt piiratud või keelatud
  kas piirkondliku, riikliku, liidu või rahvusvahelise õigusaktiga
  ;“ |
| --- | --- |

„14.

„püügikeeluala“ – mis tahes mereala, kus püügitegevus on kas ajutiselt või alaliselt piiratud või keelatud
  kas piirkondliku, riikliku, liidu või rahvusvahelise õigusaktiga
  ;“

Muudatusettepanek 41

Muudatusettepanek 41

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1 – alapunkt e a (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1 – alapunkt e a (uus)

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 4 – lõik 1 – punkt 15

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ea) | punkt 15 asendatakse järgmisega: |

Kehtiv tekst

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ea)

ea)

punkt 15 asendatakse järgmisega:

punkt 15 asendatakse järgmisega:

| 15. | „kalapüügi
  seire keskus“
   – lipuliikmesriigi loodud operatiivkeskus, mis on varustatud arvuti riist- ja tarkvaraga, mis võimaldab andmete automaatset vastuvõtmist, töötlemist ja andmete elektroonilist edastamist; |
| --- | --- |

15.

„kalapüügi
  seire keskus“
   – lipuliikmesriigi loodud operatiivkeskus, mis on varustatud arvuti riist- ja tarkvaraga, mis võimaldab andmete automaatset vastuvõtmist, töötlemist ja andmete elektroonilist edastamist;

seire keskus“

| „15. | „kalapüügi
  seirekeskus“
   – lipuliikmesriigi loodud operatiivkeskus, mis on varustatud arvuti riist- ja tarkvaraga, mis võimaldab andmete automaatset vastuvõtmist, töötlemist
  , analüüsi, kontrolli, seiret
  ja andmete elektroonilist edastamist;“ |
| --- | --- |

„15.

„kalapüügi
  seirekeskus“
   – lipuliikmesriigi loodud operatiivkeskus, mis on varustatud arvuti riist- ja tarkvaraga, mis võimaldab andmete automaatset vastuvõtmist, töötlemist
  , analüüsi, kontrolli, seiret
  ja andmete elektroonilist edastamist;“

Muudatusettepanek 42

Muudatusettepanek 42

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1 – alapunkt e b (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1 – alapunkt e b (uus)

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 4 – lõik 1 – punkt 16

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | eb) | punkt 16 asendatakse järgmisega: |

Kehtiv tekst

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

eb)

eb)

punkt 16 asendatakse järgmisega:

punkt 16 asendatakse järgmisega:

| 16. | „ümberlaadimine“ –
  kõigi või osade kalalaeval olevate kalandus- või vesiviljelustoodete laadimine teisele kalalaevale; |
| --- | --- |

16.

„ümberlaadimine“ –
  kõigi või osade kalalaeval olevate kalandus- või vesiviljelustoodete laadimine teisele kalalaevale;

„ümberlaadimine“ –

| „16. | „ümberlaadimine“ –
  kõigi või osade kalalaeval olevate kalandus- või vesiviljelustoodete laadimine teisele kalalaevale
  sadamas või merel
  ;“ |
| --- | --- |

„16.

„ümberlaadimine“ –
  kõigi või osade kalalaeval olevate kalandus- või vesiviljelustoodete laadimine teisele kalalaevale
  sadamas või merel
  ;“

Muudatusettepanek 43

Muudatusettepanek 43

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1 – alapunkt f

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1 – alapunkt f

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 4 – lõik 1 – punkt 20

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 20. | „partii“ –
  kalandus- ja vesiviljelustoodete ühikute kogum
  ; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

20.

„partii“ –
  kalandus- ja vesiviljelustoodete ühikute kogum
  ;

kalandus- ja vesiviljelustoodete ühikute kogum

| 20. | „partii“ –
  konkreetne kogus teatavat liiki ühtse päritoluga kalandus- ja vesiviljelustooteid
  ; |
| --- | --- |

20.

„partii“ –
  konkreetne kogus teatavat liiki ühtse päritoluga kalandus- ja vesiviljelustooteid
  ;

konkreetne kogus teatavat liiki ühtse päritoluga kalandus- ja vesiviljelustooteid

Muudatusettepanek 44

Muudatusettepanek 44

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1 – alapunkt f a (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1 – alapunkt f a (uus)

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 4 – lõik 1 – punkt 20 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | fa) | lisatakse järgmine punkt: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

fa)

fa)

lisatakse järgmine punkt:

lisatakse järgmine punkt:

| „20a. | „kogum“ – konkreetne kogus kalandus- ja vesiviljelustooteid;“ |
| --- | --- |

„20a.

Muudatusettepanek 45

Muudatusettepanek 45

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1 – alapunkt f b (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1 – alapunkt f b (uus)

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 4 – lõik 1 – punkt 21

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | fb) | punkt 21 asendatakse järgmisega: |

Kehtiv tekst

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

fb)

fb)

punkt 21 asendatakse järgmisega:

punkt 21 asendatakse järgmisega:

| 21. | „töötlemine“ –
  protsess, mille kaudu
  jõuti kala esitamise viisini
  . Selle hulka kuuluvad fileerimine, pakkimine, konservimine, külmutamine, suitsutamine, soolamine, kuumtöötlus, marineerimine, kuivatamine või
  kala
  mõnel muul viisil turuks ette valmistamine; |
| --- | --- |

21.

„töötlemine“ –
  protsess, mille kaudu
  jõuti kala esitamise viisini
  . Selle hulka kuuluvad fileerimine, pakkimine, konservimine, külmutamine, suitsutamine, soolamine, kuumtöötlus, marineerimine, kuivatamine või
  kala
  mõnel muul viisil turuks ette valmistamine;

„töötlemine“ –

jõuti kala esitamise viisini

kala

| „21. | „töötlemine“ –
  protsess, mille kaudu
  kalandus- või vesiviljelustooted ette valmistatakse
  . Selle hulka kuuluvad
  igasugune lõikamine,
  fileerimine, pakkimine, konservimine, külmutamine, suitsutamine, soolamine, kuumtöötlus, marineerimine, kuivatamine või
  kalandus- või vesiviljelustoodete
  mõnel muul viisil turuks ette valmistamine;“ |
| --- | --- |

„21.

„töötlemine“ –
  protsess, mille kaudu
  kalandus- või vesiviljelustooted ette valmistatakse
  . Selle hulka kuuluvad
  igasugune lõikamine,
  fileerimine, pakkimine, konservimine, külmutamine, suitsutamine, soolamine, kuumtöötlus, marineerimine, kuivatamine või
  kalandus- või vesiviljelustoodete
  mõnel muul viisil turuks ette valmistamine;“

Muudatusettepanek 46

Muudatusettepanek 46

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1 – alapunkt f c (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1 – alapunkt f c (uus)

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 4 – lõik 1 – punkt 22

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | fc) | punkt 22 asendatakse järgmisega: |

Kehtiv tekst

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

fc)

fc)

punkt 22 asendatakse järgmisega:

punkt 22 asendatakse järgmisega:

| 22. | „lossimine“
   – kalandustoodete mis tahes koguse
  esialgne laadimine
  kalalaevalt kaldale; |
| --- | --- |

22.

„lossimine“
   – kalandustoodete mis tahes koguse
  esialgne laadimine
  kalalaevalt kaldale;

„lossimine“

esialgne laadimine

| „22. | „lossimine“
   – kalandustoodete mis tahes koguse kalalaevalt kaldale
  laadimiseks kuluv aeg, mis hõlmab kogu protsessi
  ;“ |
| --- | --- |

„22.

„lossimine“
   – kalandustoodete mis tahes koguse kalalaevalt kaldale
  laadimiseks kuluv aeg, mis hõlmab kogu protsessi
  ;“

Muudatusettepanek 47

Muudatusettepanek 47

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1 – alapunkt h

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1 – alapunkt h

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 4 – lõik 1 – punkt 23

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| h) | punkt 23 jäetakse välja; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

h)

h)

punkt 23 jäetakse välja;

punkt 23 jäetakse välja;

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 48

Muudatusettepanek 48

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1 – alapunkt i a (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1 – alapunkt i a (uus)

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 4 – lõik 1 – punkt 28 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ia) | lisatakse järgmine punkt: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ia)

ia)

lisatakse järgmine punkt:

lisatakse järgmine punkt:

| „28a. | „prahitud harrastuskalapüügilaev“ – kapteniga paat või laev, mis sõidutab reisijad merele harrastuskalapüügi eesmärgil;“ |
| --- | --- |

„28a.

Muudatusettepanek 49

Muudatusettepanek 49

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1 – alapunkt i b (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1 – alapunkt i b (uus)

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 4 – lõik 1 – punkt 28 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ib) | lisatakse järgmine punkt: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ib)

ib)

lisatakse järgmine punkt:

lisatakse järgmine punkt:

| „28b. | „kalastusturism“ – kalurite korraldatud harrastuskalapüük, mille käigus viiakse reisijad merele harrastuskalapüügi eesmärgil ning mis toimub kalurite põhitegevuse kõrvalt;“ |
| --- | --- |

„28b.

Muudatusettepanek 50

Muudatusettepanek 50

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1 – alapunkt k a (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1 – alapunkt k a (uus)

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 4 – lõik 1 – punkt 34 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ka) | lisatakse järgmine punkt: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ka)

ka)

lisatakse järgmine punkt:

lisatakse järgmine punkt:

| „34a. | „otsemüük – kalandus- ja vesiviljelustoodete (värskete või töödeldud) müük tootja või tema volitatud füüsilise isiku poolt lõpptarbijale mis tahes kohas, sealhulgas rändkaubanduse vormis, ilma vahendajateta.“ |
| --- | --- |

„34a.

Muudatusettepanek 51

Muudatusettepanek 51

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1 – alapunkt k b (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1 – alapunkt k b (uus)

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 4 – lõik 1 – punkt 34 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | kb) | lisatakse järgmine punkt: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

kb)

kb)

lisatakse järgmine punkt:

lisatakse järgmine punkt:

| „34b. | „tundlik liik“ – tundlik liik, nagu on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) 2019/1241

   (*1)

  artiklis 6;“ |
| --- | --- |

„34b.

Muudatusettepanek 52

Muudatusettepanek 52

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1 – alapunkt k c (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1 – alapunkt k c (uus)

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 4 – lõik 1 – punkt 34 c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | kc) | lisatakse järgmine punkt: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

kc)

kc)

lisatakse järgmine punkt:

lisatakse järgmine punkt:

| „34c. | „jälgitavus“ – võime jälgida registreeritud tunnusnumbrite abil süstemaatiliselt kogu toidu kohta käivat teavet või osa sellest kõigis tootmis-, töötlemis- ja turustamisetappides;“ |
| --- | --- |

„34c.

Muudatusettepanek 53

Muudatusettepanek 53

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1 – alapunkt k d (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1 – alapunkt k d (uus)

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 4 – lõik 1 – punkt 34 d (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | kd) | lisatakse järgmine punkt: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

kd)

kd)

lisatakse järgmine punkt:

lisatakse järgmine punkt:

| „34d. | „laevadeta kalapüük“ – püügitegevus kalalaeva kasutamata, näiteks karp- ja koorikloomade püük, jalgsi püük või jääpüük.“ |
| --- | --- |

„34d.

Muudatusettepanek 54

Muudatusettepanek 54

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1 – alapunkt k e (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1 – alapunkt k e (uus)

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 4 – lõik 1 – punkt 34 e (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ke) | lisatakse järgmine punkt: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ke)

ke)

lisatakse järgmine punkt:

lisatakse järgmine punkt:

| „34e. | „tundlik elupaik“ – tundlik elupaik, nagu on määratletud määruse (EÜ) 2019/1241 artiklis 6;“ |
| --- | --- |

„34e.

Muudatusettepanek 55

Muudatusettepanek 55

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 3

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 3

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 6 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Lipuliikmesriik peatab ajutiselt sellise laeva kalalaevatunnistuse,
  mille
  suhtes rakendatakse ajutist peatamist, mille
  kohta
  on
  teinud otsuse
  kõnealune liikmesriik või mille kalapüügiluba on peatatud vastavalt artiklile 91b. | 3.   Lipuliikmesriik peatab ajutiselt sellise
  omaniku, käitaja või
  laeva kalalaevatunnistuse,
  kelle laeva
  suhtes rakendatakse ajutist peatamist, mille on
  määranud
  kõnealune liikmesriik või mille kalapüügiluba on peatatud vastavalt artiklile 91b
  , ning teavitab sellest viivitamata Euroopa Kalanduskontrolli Ametit. Peatamise ajal ei tohi laeva ega tunnistust müüa, rentida ega üle anda. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.   Lipuliikmesriik peatab ajutiselt sellise laeva kalalaevatunnistuse,
  mille
  suhtes rakendatakse ajutist peatamist, mille
  kohta
  on
  teinud otsuse
  kõnealune liikmesriik või mille kalapüügiluba on peatatud vastavalt artiklile 91b.

3.   Lipuliikmesriik peatab ajutiselt sellise
  omaniku, käitaja või
  laeva kalalaevatunnistuse,
  kelle laeva
  suhtes rakendatakse ajutist peatamist, mille on
  määranud
  kõnealune liikmesriik või mille kalapüügiluba on peatatud vastavalt artiklile 91b
  , ning teavitab sellest viivitamata Euroopa Kalanduskontrolli Ametit. Peatamise ajal ei tohi laeva ega tunnistust müüa, rentida ega üle anda.

Muudatusettepanek 56

Muudatusettepanek 56

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 5 – alapunkt b

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 5 – alapunkt b

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 8 – lõige 2 – punkt f a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | fa) | püügivahendi kasutuse lõpetamisest teatamise kord kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiividega (EL) 2019/883

   (*2)

  ja (EL) 2019/904

   (*3)

  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

fa)

fa)

püügivahendi kasutuse lõpetamisest teatamise kord kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiividega (EL) 2019/883

   (*2)

  ja (EL) 2019/904

   (*3)

  .

püügivahendi kasutuse lõpetamisest teatamise kord kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiividega (EL) 2019/883

*2

ja (EL) 2019/904

*3

.

Muudatusettepanek 57

Muudatusettepanek 57

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 6

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 6

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 9 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Liikmesriigid kasutavad laevaseiresüsteeme, et laevade asukoha andmeid kogudes ja analüüsides jälgida tõhusalt oma lipu all sõitvate kalalaevade asukohta ja liikumist, olenemata nende asukohast, ning kalalaevade asukohta ja liikumist
  liikmesriikide
  vetes. Lipuliikmesriik
  tagab pideva ja süstemaatilise seire ning
  kontrollib
  laeva asukoha andmete täpsust
  . | 1.   Liikmesriigid kasutavad laevaseiresüsteeme, et laevade asukoha andmeid kogudes ja analüüsides jälgida tõhusalt oma lipu all sõitvate kalalaevade asukohta ja liikumist, olenemata nende asukohast, ning kalalaevade asukohta ja liikumist
  oma
  vetes. Lipuliikmesriik
  kogub laeva asukoha andmeid ning teeb seiret ja
  kontrollib
  nende täpsust pidevalt ja süstemaatiliselt. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Liikmesriigid kasutavad laevaseiresüsteeme, et laevade asukoha andmeid kogudes ja analüüsides jälgida tõhusalt oma lipu all sõitvate kalalaevade asukohta ja liikumist, olenemata nende asukohast, ning kalalaevade asukohta ja liikumist
  liikmesriikide
  vetes. Lipuliikmesriik
  tagab pideva ja süstemaatilise seire ning
  kontrollib
  laeva asukoha andmete täpsust
  .

1.   Liikmesriigid kasutavad laevaseiresüsteeme, et laevade asukoha andmeid kogudes ja analüüsides jälgida tõhusalt oma lipu all sõitvate kalalaevade asukohta ja liikumist, olenemata nende asukohast, ning kalalaevade asukohta ja liikumist
  oma
  vetes. Lipuliikmesriik
  kogub laeva asukoha andmeid ning teeb seiret ja
  kontrollib
  nende täpsust pidevalt ja süstemaatiliselt.

Muudatusettepanek 58

Muudatusettepanek 58

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 6

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 6

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 9 – lõige 2 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Liidu kalalaevadele peab olema paigaldatud täielikult toimiv seade, mis võimaldab laevaseiresüsteemi kaudu automaatselt määrata laeva asukoha ja laeva identifitseerida, edastades korrapäraselt andmeid laeva asukoha kohta. | Liidu kalalaevadele peab olema paigaldatud täielikult toimiv seade, mis võimaldab laevaseiresüsteemi kaudu automaatselt määrata laeva asukoha ja laeva identifitseerida, edastades
  automaatselt ja
  korrapäraselt andmeid laeva asukoha kohta. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Liidu kalalaevadele peab olema paigaldatud täielikult toimiv seade, mis võimaldab laevaseiresüsteemi kaudu automaatselt määrata laeva asukoha ja laeva identifitseerida, edastades korrapäraselt andmeid laeva asukoha kohta.

Liidu kalalaevadele peab olema paigaldatud täielikult toimiv seade, mis võimaldab laevaseiresüsteemi kaudu automaatselt määrata laeva asukoha ja laeva identifitseerida, edastades
  automaatselt ja
  korrapäraselt andmeid laeva asukoha kohta.

automaatselt ja

Muudatusettepanek 59

Muudatusettepanek 59

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 6

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 6

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 9 – lõige 2 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Laevaseiresüsteem võimaldab lipuliikmesriigi kalapüügi seirekeskusel, millele on osutatud artiklis 9a, igal ajal kalalaeva kohta andmeid küsida. Laeva asukoha andmete edastamine ja andmete küsimine võib toimuda satelliidiühenduse või maismaa mobiilsidevõrgu kaudu, kui levi ulatus seda võimaldab. | Laevaseiresüsteem võimaldab lipuliikmesriigi kalapüügi seirekeskusel, millele on osutatud artiklis 9a, igal ajal kalalaeva kohta andmeid küsida. Laeva asukoha andmete edastamine ja andmete küsimine võib toimuda satelliidiühenduse või maismaa mobiilsidevõrgu kaudu, kui levi ulatus seda võimaldab
  , või muu andmeturvet tagava ja andmete edastamiseks ja teabevahetuseks saadaoleva tehnoloogia abil
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Laevaseiresüsteem võimaldab lipuliikmesriigi kalapüügi seirekeskusel, millele on osutatud artiklis 9a, igal ajal kalalaeva kohta andmeid küsida. Laeva asukoha andmete edastamine ja andmete küsimine võib toimuda satelliidiühenduse või maismaa mobiilsidevõrgu kaudu, kui levi ulatus seda võimaldab.

Laevaseiresüsteem võimaldab lipuliikmesriigi kalapüügi seirekeskusel, millele on osutatud artiklis 9a, igal ajal kalalaeva kohta andmeid küsida. Laeva asukoha andmete edastamine ja andmete küsimine võib toimuda satelliidiühenduse või maismaa mobiilsidevõrgu kaudu, kui levi ulatus seda võimaldab
  , või muu andmeturvet tagava ja andmete edastamiseks ja teabevahetuseks saadaoleva tehnoloogia abil
  .

, või muu andmeturvet tagava ja andmete edastamiseks ja teabevahetuseks saadaoleva tehnoloogia abil

Muudatusettepanek 60

Muudatusettepanek 60

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 6

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 6

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 9 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Erandina lõikest 2 võivad alla 12meetrise kogupikkusega liidu kalalaevade kaptenid kasutada pardal mobiilset seadet, mis võimaldab laevaseiresüsteemi kaudu automaatselt määrata laeva asukoha ning laeva identifitseerida, registreerides ja edastades korrapäraselt andmeid laeva asukoha kohta. Ajavahemikul, mil seade ei ole
  mobiilsidevõrgu
  levialas, laeva asukoha andmed salvestatakse, ning need edastatakse niipea, kui laev jõuab
  mobiilsidevõrgu
  levialasse ja hiljemalt enne
  sadamasse sisenemist
  . | 3.   Erandina lõikest 2 võivad alla 12meetrise kogupikkusega liidu kalalaevade kaptenid kasutada pardal
  täielikult toimivat
  mobiilset seadet, mis võimaldab laevaseiresüsteemi kaudu automaatselt määrata laeva asukoha ning laeva identifitseerida, registreerides ja edastades korrapäraselt andmeid laeva asukoha kohta. Ajavahemikul, mil seade ei ole
  sidevõrgu
  levialas, laeva asukoha andmed salvestatakse, ning need edastatakse niipea, kui laev jõuab
  sidevõrgu
  levialasse ja hiljemalt enne
  lossimistoimingute algust
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.   Erandina lõikest 2 võivad alla 12meetrise kogupikkusega liidu kalalaevade kaptenid kasutada pardal mobiilset seadet, mis võimaldab laevaseiresüsteemi kaudu automaatselt määrata laeva asukoha ning laeva identifitseerida, registreerides ja edastades korrapäraselt andmeid laeva asukoha kohta. Ajavahemikul, mil seade ei ole
  mobiilsidevõrgu
  levialas, laeva asukoha andmed salvestatakse, ning need edastatakse niipea, kui laev jõuab
  mobiilsidevõrgu
  levialasse ja hiljemalt enne
  sadamasse sisenemist
  .

3.   Erandina lõikest 2 võivad alla 12meetrise kogupikkusega liidu kalalaevade kaptenid kasutada pardal
  täielikult toimivat
  mobiilset seadet, mis võimaldab laevaseiresüsteemi kaudu automaatselt määrata laeva asukoha ning laeva identifitseerida, registreerides ja edastades korrapäraselt andmeid laeva asukoha kohta. Ajavahemikul, mil seade ei ole
  sidevõrgu
  levialas, laeva asukoha andmed salvestatakse, ning need edastatakse niipea, kui laev jõuab
  sidevõrgu
  levialasse ja hiljemalt enne
  lossimistoimingute algust
  .

Muudatusettepanek 61

Muudatusettepanek 61

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 6

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 6

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 9 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.   Kui liidu kalalaev on teise liikmesriigi vetes, teeb lipuliikmesriik kättesaadavaks kõnealuse laeva asukoha andmed, edastades need automaatselt rannikuliikmesriigi kalapüügi seirekeskusele. Laeva asukoha andmed tehakse kättesaadavaks ka liikmesriigile, kelle sadamates kalalaev tõenäoliselt lossib oma saagi või kelle vetes kalalaev tõenäoliselt jätkab oma püügitegevust. | 4.   Kui liidu kalalaev on teise liikmesriigi vetes, teeb lipuliikmesriik kättesaadavaks kõnealuse laeva asukoha andmed, edastades need automaatselt rannikuliikmesriigi kalapüügi seirekeskusele. Laeva asukoha andmed
  asjaomase püügireisi ajal
  tehakse
  automaatselt
  kättesaadavaks ka liikmesriigile, kelle sadamates kalalaev tõenäoliselt lossib oma saagi või kelle vetes kalalaev tõenäoliselt jätkab oma püügitegevust. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4.   Kui liidu kalalaev on teise liikmesriigi vetes, teeb lipuliikmesriik kättesaadavaks kõnealuse laeva asukoha andmed, edastades need automaatselt rannikuliikmesriigi kalapüügi seirekeskusele. Laeva asukoha andmed tehakse kättesaadavaks ka liikmesriigile, kelle sadamates kalalaev tõenäoliselt lossib oma saagi või kelle vetes kalalaev tõenäoliselt jätkab oma püügitegevust.

4.   Kui liidu kalalaev on teise liikmesriigi vetes, teeb lipuliikmesriik kättesaadavaks kõnealuse laeva asukoha andmed, edastades need automaatselt rannikuliikmesriigi kalapüügi seirekeskusele. Laeva asukoha andmed
  asjaomase püügireisi ajal
  tehakse
  automaatselt
  kättesaadavaks ka liikmesriigile, kelle sadamates kalalaev tõenäoliselt lossib oma saagi või kelle vetes kalalaev tõenäoliselt jätkab oma püügitegevust.

Muudatusettepanek 62

Muudatusettepanek 62

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 6

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 6

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 9 – lõige 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 5.   Kui liidu kalalaev
  tegutseb
  kolmanda riigi vetes või vetes, kus kalavarusid majandab piirkondlik kalavarude majandamise organisatsioon, nagu on osutatud artikli 3 lõikes 1, ning kui selle kolmanda riigiga sõlmitud kokkuleppes või organisatsiooni kohaldatavates eeskirjades on selliselt sätestatud, tehakse laeva asukoha andmed kättesaadavaks ka asjaomasele riigile või organisatsioonile. | 5.   Kui liidu kalalaev
  tegeleb püügitegevuse või toimingutega
  kolmanda riigi vetes või vetes, kus kalavarusid majandab piirkondlik kalavarude majandamise organisatsioon, nagu on osutatud artikli 3 lõikes 1, ning kui selle kolmanda riigiga sõlmitud kokkuleppes või organisatsiooni kohaldatavates eeskirjades on selliselt sätestatud, tehakse laeva asukoha andmed
  asjaomase püügireisi ajal automaatselt
  kättesaadavaks ka asjaomasele riigile või organisatsioonile. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

5.   Kui liidu kalalaev
  tegutseb
  kolmanda riigi vetes või vetes, kus kalavarusid majandab piirkondlik kalavarude majandamise organisatsioon, nagu on osutatud artikli 3 lõikes 1, ning kui selle kolmanda riigiga sõlmitud kokkuleppes või organisatsiooni kohaldatavates eeskirjades on selliselt sätestatud, tehakse laeva asukoha andmed kättesaadavaks ka asjaomasele riigile või organisatsioonile.

5.   Kui liidu kalalaev
  tegeleb püügitegevuse või toimingutega
  kolmanda riigi vetes või vetes, kus kalavarusid majandab piirkondlik kalavarude majandamise organisatsioon, nagu on osutatud artikli 3 lõikes 1, ning kui selle kolmanda riigiga sõlmitud kokkuleppes või organisatsiooni kohaldatavates eeskirjades on selliselt sätestatud, tehakse laeva asukoha andmed
  asjaomase püügireisi ajal automaatselt
  kättesaadavaks ka asjaomasele riigile või organisatsioonile.

Muudatusettepanek 63

Muudatusettepanek 63

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 6

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 6

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 9 – lõige 6 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 6a.
     
  Käesolevat artiklit kohaldatakse ka liikmesriikide lipu all sõitvate abilaevade, kalatöötluslaevade, ümberlaadimisel kasutatavate laevade ning veolaevade suhtes, mis on varustatud kalandustoodete veoks vajalike seadmetega. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

6a.
     
  Käesolevat artiklit kohaldatakse ka liikmesriikide lipu all sõitvate abilaevade, kalatöötluslaevade, ümberlaadimisel kasutatavate laevade ning veolaevade suhtes, mis on varustatud kalandustoodete veoks vajalike seadmetega.

Muudatusettepanek 64

Muudatusettepanek 64

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 6

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 6

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 9 – lõige 7

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 7.   Komisjonil on artikli 119a kohaselt õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte üksikasjalike eeskirjade kehtestamiseks, milles käsitletakse püügitegevuse ja püügikoormuse seiret kalapüügi seirekeskuste poolt, ning eelkõige kaptenite kohustusi seoses laevaseireseadmetega. | 7.   Komisjonil on artikli 119a kohaselt õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte üksikasjalike eeskirjade kehtestamiseks, milles käsitletakse püügitegevuse ja püügikoormuse seiret kalapüügi seirekeskuste poolt, ning eelkõige kaptenite kohustusi seoses laevaseireseadmetega
  ning kalalaevade asukohta ja liikumist (sealhulgas püügikeelualadel) käsitlevate andmete edastamise sagedust
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

7.   Komisjonil on artikli 119a kohaselt õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte üksikasjalike eeskirjade kehtestamiseks, milles käsitletakse püügitegevuse ja püügikoormuse seiret kalapüügi seirekeskuste poolt, ning eelkõige kaptenite kohustusi seoses laevaseireseadmetega.

7.   Komisjonil on artikli 119a kohaselt õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte üksikasjalike eeskirjade kehtestamiseks, milles käsitletakse püügitegevuse ja püügikoormuse seiret kalapüügi seirekeskuste poolt, ning eelkõige kaptenite kohustusi seoses laevaseireseadmetega
  ning kalalaevade asukohta ja liikumist (sealhulgas püügikeelualadel) käsitlevate andmete edastamise sagedust
  .

Muudatusettepanek 65

Muudatusettepanek 65

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 6

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 6

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 9 – lõige 8 – punkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (c) | kalalaevade asukohta ja liikumist (sealhulgas püügikeelualadel) käsitlevate andmete edastamise sagedus; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(c)

(c)

kalalaevade asukohta ja liikumist (sealhulgas püügikeelualadel) käsitlevate andmete edastamise sagedus;

kalalaevade asukohta ja liikumist (sealhulgas püügikeelualadel) käsitlevate andmete edastamise sagedus;

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 66

Muudatusettepanek 66

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 7

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 7

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 9a – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Liikmesriigid rajavad kalapüügi seirekeskused, mis jälgivad püügitegevust ja püügikoormuseid, ning haldavad neid. Konkreetse liikmesriigi kalapüügi seirekeskus jälgib oma lipu all sõitvaid kalalaevu, ükskõik millistes vetes need tegutsevad või millises sadamas need asuvad, ning samuti teiste liikmesriikide lipu all sõitvaid liidu kalalaevu ja kolmandate riikide kalalaevu, mille suhtes kohaldatakse laevaseiresüsteemi käsitlevaid sätteid ja mis tegutsevad selle konkreetse liikmesriigi jurisdiktsiooni või suveräänsete õiguste alla kuuluvates vetes. | 1.   Liikmesriigid rajavad kalapüügi seirekeskused, mis jälgivad püügitegevust ja püügikoormuseid, ning haldavad neid. Konkreetse liikmesriigi kalapüügi seirekeskus jälgib oma lipu all sõitvaid kalalaevu, ükskõik millistes vetes need tegutsevad või millises sadamas need asuvad, ning samuti teiste liikmesriikide lipu all sõitvaid liidu kalalaevu ja kolmandate riikide kalalaevu, mille suhtes kohaldatakse laevaseiresüsteemi käsitlevaid sätteid ja mis tegutsevad selle konkreetse liikmesriigi jurisdiktsiooni või suveräänsete õiguste alla kuuluvates vetes
  , ning kolmanda riigi lipu all sõitvaid kalalaevu seoses piirkondliku rahvusvahelise organi välja antud eeskirjade ja/või soovitustega. Kalapüügi seirekeskused esitavad aruande ka mahajäetud, kaotatud või muul moel kõrvale heidetud püügivahendite arvu ning selliste püügivahendite esinemise ennetamise ja vähendamise meetmete kohta. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Liikmesriigid rajavad kalapüügi seirekeskused, mis jälgivad püügitegevust ja püügikoormuseid, ning haldavad neid. Konkreetse liikmesriigi kalapüügi seirekeskus jälgib oma lipu all sõitvaid kalalaevu, ükskõik millistes vetes need tegutsevad või millises sadamas need asuvad, ning samuti teiste liikmesriikide lipu all sõitvaid liidu kalalaevu ja kolmandate riikide kalalaevu, mille suhtes kohaldatakse laevaseiresüsteemi käsitlevaid sätteid ja mis tegutsevad selle konkreetse liikmesriigi jurisdiktsiooni või suveräänsete õiguste alla kuuluvates vetes.

1.   Liikmesriigid rajavad kalapüügi seirekeskused, mis jälgivad püügitegevust ja püügikoormuseid, ning haldavad neid. Konkreetse liikmesriigi kalapüügi seirekeskus jälgib oma lipu all sõitvaid kalalaevu, ükskõik millistes vetes need tegutsevad või millises sadamas need asuvad, ning samuti teiste liikmesriikide lipu all sõitvaid liidu kalalaevu ja kolmandate riikide kalalaevu, mille suhtes kohaldatakse laevaseiresüsteemi käsitlevaid sätteid ja mis tegutsevad selle konkreetse liikmesriigi jurisdiktsiooni või suveräänsete õiguste alla kuuluvates vetes
  , ning kolmanda riigi lipu all sõitvaid kalalaevu seoses piirkondliku rahvusvahelise organi välja antud eeskirjade ja/või soovitustega. Kalapüügi seirekeskused esitavad aruande ka mahajäetud, kaotatud või muul moel kõrvale heidetud püügivahendite arvu ning selliste püügivahendite esinemise ennetamise ja vähendamise meetmete kohta.

Muudatusettepanek 67

Muudatusettepanek 67

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 7

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 7

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 9a – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Iga lipuliikmesriik määrab
  pädevad asutused
  , kes
  vastutavad
  kalapüügi seirekeskuse eest, ning võtab asjakohased meetmed tagamaks, et tema kalapüügi seirekeskusel oleks nõuetekohased personaliressursid ning nad oleksid varustatud arvuti riist- ja tarkvaraga, mis võimaldavad andmete automaatset töötlemist ning elektroonilist edastamist. Liikmesriigid näevad ette varundamis- ja taastamisprotseduurid süsteemis tekkinud häire korral. Liikmesriigid võivad kasutada ühist kalapüügi seirekeskust. | 2.   Iga lipuliikmesriik määrab
  riiklike või piirkondlike pädevate asutuste hulgast juhtiva pädeva asutuse
  , kes
  vastutab
  kalapüügi seirekeskuse eest, ning võtab asjakohased meetmed tagamaks, et tema kalapüügi seirekeskusel oleks nõuetekohased personaliressursid ning nad oleksid varustatud arvuti riist- ja tarkvaraga, mis võimaldavad andmete automaatset töötlemist
  , analüüsi, kontrolli, seiret
  ning elektroonilist edastamist. Liikmesriigid näevad ette varundamis- ja taastamisprotseduurid süsteemis tekkinud häire korral. Liikmesriigid võivad kasutada ühist kalapüügi seirekeskust. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Iga lipuliikmesriik määrab
  pädevad asutused
  , kes
  vastutavad
  kalapüügi seirekeskuse eest, ning võtab asjakohased meetmed tagamaks, et tema kalapüügi seirekeskusel oleks nõuetekohased personaliressursid ning nad oleksid varustatud arvuti riist- ja tarkvaraga, mis võimaldavad andmete automaatset töötlemist ning elektroonilist edastamist. Liikmesriigid näevad ette varundamis- ja taastamisprotseduurid süsteemis tekkinud häire korral. Liikmesriigid võivad kasutada ühist kalapüügi seirekeskust.

2.   Iga lipuliikmesriik määrab
  riiklike või piirkondlike pädevate asutuste hulgast juhtiva pädeva asutuse
  , kes
  vastutab
  kalapüügi seirekeskuse eest, ning võtab asjakohased meetmed tagamaks, et tema kalapüügi seirekeskusel oleks nõuetekohased personaliressursid ning nad oleksid varustatud arvuti riist- ja tarkvaraga, mis võimaldavad andmete automaatset töötlemist
  , analüüsi, kontrolli, seiret
  ning elektroonilist edastamist. Liikmesriigid näevad ette varundamis- ja taastamisprotseduurid süsteemis tekkinud häire korral. Liikmesriigid võivad kasutada ühist kalapüügi seirekeskust.

Muudatusettepanek 68

Muudatusettepanek 68

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 7

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 7

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 9a – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Lipuliikmesriigid tagavad, et kalapüügi seirekeskustel on juurdepääs kõikidele asjakohastele andmetele, eelkõige artiklites 109 ja 110 loetletud andmetele,
  ning keskused toimivad
  seitse päeva nädalas ja 24 tundi ööpäevas. | 3.   Lipuliikmesriigid tagavad, et kalapüügi seirekeskustel on juurdepääs kõikidele asjakohastele andmetele, eelkõige artiklites 109 ja 110 loetletud andmetele,
  millega tagatakse seire
  seitse päeva nädalas ja 24 tundi ööpäevas. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.   Lipuliikmesriigid tagavad, et kalapüügi seirekeskustel on juurdepääs kõikidele asjakohastele andmetele, eelkõige artiklites 109 ja 110 loetletud andmetele,
  ning keskused toimivad
  seitse päeva nädalas ja 24 tundi ööpäevas.

3.   Lipuliikmesriigid tagavad, et kalapüügi seirekeskustel on juurdepääs kõikidele asjakohastele andmetele, eelkõige artiklites 109 ja 110 loetletud andmetele,
  millega tagatakse seire
  seitse päeva nädalas ja 24 tundi ööpäevas.

Muudatusettepanek 69

Muudatusettepanek 69

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 7

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 7

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 9a – lõige 3 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Kalapüügi seirekeskused toetavad reaalajas toimuvat laevade seiret, et võimaldada viivitamatute täitemeetmete võtmist. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3a.
     
  Kalapüügi seirekeskused toetavad reaalajas toimuvat laevade seiret, et võimaldada viivitamatute täitemeetmete võtmist.

Muudatusettepanek 70

Muudatusettepanek 70

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 8

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 8

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 10 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Direktiivi 2002/59/EÜ kohaselt peab üle 15meetrise kogupikkusega kalalaev olema varustatud automaatse identifitseerimise süsteemiga ja hoidma seda kasutuses ning süsteem peab vastama Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni kehtestatud nõuetele. | Direktiivi 2002/59/EÜ kohaselt peab üle 15meetrise kogupikkusega kalalaev olema varustatud
  täielikult toimiva
  automaatse identifitseerimise süsteemiga ja hoidma seda
  pidevas
  kasutuses ning süsteem peab vastama Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni kehtestatud nõuetele. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Direktiivi 2002/59/EÜ kohaselt peab üle 15meetrise kogupikkusega kalalaev olema varustatud automaatse identifitseerimise süsteemiga ja hoidma seda kasutuses ning süsteem peab vastama Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni kehtestatud nõuetele.

Direktiivi 2002/59/EÜ kohaselt peab üle 15meetrise kogupikkusega kalalaev olema varustatud
  täielikult toimiva
  automaatse identifitseerimise süsteemiga ja hoidma seda
  pidevas
  kasutuses ning süsteem peab vastama Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni kehtestatud nõuetele.

täielikult toimiva

pidevas

Muudatusettepanek 71

Muudatusettepanek 71

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 8

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 8

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 10 – lõige 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Erandina lõikest 1 võib automaatse identifitseerimise süsteemi välja lülitada juhul, kui liidu kalalaeva kapten leiab, et automaatse identifitseerimise süsteemi pidev toimimine võib seada ohtu turvalisuse, või juhul, kui tekib vältimatu turvaintsident. |
| | Kui automaatne identifitseerimise süsteem on esimese lõigu kohaselt välja lülitatud, teatab liidu kalalaeva kapten sellest meetmest ja selle põhjustest oma lipuliikmesriigi pädevatele asutustele ja vajaduse korral rannikuriigi pädevatele asutustele. Kapten käivitab automaatse identifitseerimise süsteemi uuesti niipea, kui ohuallikas on kadunud. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1a.
     
  Erandina lõikest 1 võib automaatse identifitseerimise süsteemi välja lülitada juhul, kui liidu kalalaeva kapten leiab, et automaatse identifitseerimise süsteemi pidev toimimine võib seada ohtu turvalisuse, või juhul, kui tekib vältimatu turvaintsident.

Kui automaatne identifitseerimise süsteem on esimese lõigu kohaselt välja lülitatud, teatab liidu kalalaeva kapten sellest meetmest ja selle põhjustest oma lipuliikmesriigi pädevatele asutustele ja vajaduse korral rannikuriigi pädevatele asutustele. Kapten käivitab automaatse identifitseerimise süsteemi uuesti niipea, kui ohuallikas on kadunud.

Kui automaatne identifitseerimise süsteem on esimese lõigu kohaselt välja lülitatud, teatab liidu kalalaeva kapten sellest meetmest ja selle põhjustest oma lipuliikmesriigi pädevatele asutustele ja vajaduse korral rannikuriigi pädevatele asutustele. Kapten käivitab automaatse identifitseerimise süsteemi uuesti niipea, kui ohuallikas on kadunud.

Muudatusettepanek 72

Muudatusettepanek 72

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 8

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 8

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 10 – lõige 1 b (uus)

| 1bKomisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1b.
     
  Liikmesriigid tagavad, et automaatse identifitseerimise süsteemi andmed tehakse oma riigi kalanduskontrolli asutustele kättesaadavaks kontrolli eesmärgil, sealhulgas automaatse identifitseerimise süsteemi andmete ja muude kättesaadavate andmete ristkontrolliks kooskõlas artiklitega 109 ja 110. |

1bKomisjoni ettepanek

1bKomisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1b.
     
  Liikmesriigid tagavad, et automaatse identifitseerimise süsteemi andmed tehakse oma riigi kalanduskontrolli asutustele kättesaadavaks kontrolli eesmärgil, sealhulgas automaatse identifitseerimise süsteemi andmete ja muude kättesaadavate andmete ristkontrolliks kooskõlas artiklitega 109 ja 110.

Muudatusettepanek 73

Muudatusettepanek 73

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 11

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 11

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 14 – lõige 1 – lõik 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Alla 12meetrise kogupikkusega kalalaevade kaptenid ning füüsilised isikud, kes tegelevad ilma laevadeta kalapüügiga, peavad elektroonilist püügipäevikut lihtsustatud vormis. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Alla 12meetrise kogupikkusega kalalaevade kaptenid ning füüsilised isikud, kes tegelevad ilma laevadeta kalapüügiga, peavad elektroonilist püügipäevikut lihtsustatud vormis.

Alla 12meetrise kogupikkusega kalalaevade kaptenid ning füüsilised isikud, kes tegelevad ilma laevadeta kalapüügiga, peavad elektroonilist püügipäevikut lihtsustatud vormis.

Muudatusettepanek 74

Muudatusettepanek 74

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 11

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 11

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 14 – lõige 2 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Lõikes 1 osutatud püügipäevik sisaldab eelkõige järgmist teavet: | 2.   Lõikes 1 osutatud püügipäevik
  peab kogu liidus olema ühtses vormis ja
  sisaldab eelkõige järgmist teavet: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Lõikes 1 osutatud püügipäevik sisaldab eelkõige järgmist teavet:

2.   Lõikes 1 osutatud püügipäevik
  peab kogu liidus olema ühtses vormis ja
  sisaldab eelkõige järgmist teavet:

Muudatusettepanek 75

Muudatusettepanek 75

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 11

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 11

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 14 – lõige 2 – punkt d

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (d) | püügi kuupäev
  ja vajaduse korral ka kellaaeg
  ; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(d)

püügi kuupäev
  ja vajaduse korral ka kellaaeg
  ;

ja vajaduse korral ka kellaaeg

| d) | püügi kuupäev; |
| --- | --- |

d)

püügi kuupäev;

Muudatusettepanek 76

Muudatusettepanek 76

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 11

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 11

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 14 – lõige 2 – punkt f

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (f) | püügivahendi tüüp
  , selle tehniline kirjeldus ja
  mõõtmed; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(f)

püügivahendi tüüp
  , selle tehniline kirjeldus ja
  mõõtmed;

, selle tehniline kirjeldus ja

| f) | püügivahendi tüüp
  ja ligikaudsed
  mõõtmed; |
| --- | --- |

f)

püügivahendi tüüp
  ja ligikaudsed
  mõõtmed;

ja ligikaudsed

Muudatusettepanek 77

Muudatusettepanek 77

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 11

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 11

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 14 – lõige 2 – punkt g

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (g) | iga liigi hinnanguline kogus eluskaalu kilogrammides või vajaduse korral isendite arv, sealhulgas eraldi kirjena kogused või üksikisendid, mis on kohaldatavast kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksemad; kui liidu kalalaeva kogupikkus on 12 meetrit või rohkem, esitatakse kõnealune teave
  iga loomuse või püügioperatsiooni kohta
  ; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(g)

iga liigi hinnanguline kogus eluskaalu kilogrammides või vajaduse korral isendite arv, sealhulgas eraldi kirjena kogused või üksikisendid, mis on kohaldatavast kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksemad; kui liidu kalalaeva kogupikkus on 12 meetrit või rohkem, esitatakse kõnealune teave
  iga loomuse või püügioperatsiooni kohta
  ;

iga loomuse või püügioperatsiooni kohta

| g) | iga liigi hinnanguline kogus eluskaalu kilogrammides või vajaduse korral isendite arv, sealhulgas eraldi kirjena kogused või üksikisendid, mis on kohaldatavast kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksemad; kui liidu kalalaeva kogupikkus on 12 meetrit või rohkem, esitatakse kõnealune teave
  püügipäeva lõpus
  ; |
| --- | --- |

g)

iga liigi hinnanguline kogus eluskaalu kilogrammides või vajaduse korral isendite arv, sealhulgas eraldi kirjena kogused või üksikisendid, mis on kohaldatavast kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksemad; kui liidu kalalaeva kogupikkus on 12 meetrit või rohkem, esitatakse kõnealune teave
  püügipäeva lõpus
  ;

püügipäeva lõpus

Muudatusettepanek 78

Muudatusettepanek 78

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 11

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 11

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 14 – lõige 2 – punkt h

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (h) | tagasiheite hinnanguline eluskaalu ekvivalent
  kõikide liikide puhul, mille suhtes ei kohaldata lossimiskohustust; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(h)

tagasiheite hinnanguline eluskaalu ekvivalent
  kõikide liikide puhul, mille suhtes ei kohaldata lossimiskohustust;

tagasiheite hinnanguline eluskaalu ekvivalent

| h) | hinnanguline tagasiheide
  kõikide liikide puhul, mille suhtes ei kohaldata lossimiskohustust; |
| --- | --- |

h)

hinnanguline tagasiheide
  kõikide liikide puhul, mille suhtes ei kohaldata lossimiskohustust;

hinnanguline tagasiheide

Muudatusettepanek 79

Muudatusettepanek 79

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 11

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 11

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 14 – lõige 3 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | kaotatud püügivahendi liik; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(a)

kaotatud püügivahendi liik;

| a) | kaotatud püügivahendi liik
  ja ligikaudsed mõõtmed
  ; |
| --- | --- |

a)

kaotatud püügivahendi liik
  ja ligikaudsed mõõtmed
  ;

ja ligikaudsed mõõtmed

Muudatusettepanek 80

Muudatusettepanek 80

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 11

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 11

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 14 – lõige 3 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | püügivahendi kaotamise kuupäev ja kellaaeg; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(b)

püügivahendi kaotamise kuupäev ja kellaaeg;

| b) | püügivahendi kaotamise kuupäev ja
  hinnanguline
  kellaaeg; |
| --- | --- |

b)

püügivahendi kaotamise kuupäev ja
  hinnanguline
  kellaaeg;

hinnanguline

Muudatusettepanek 338

Muudatusettepanek 338

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 11

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 11

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 14 – lõige 3 – punkt a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Tundlike liikide püüdmise korral peab püügipäevik sisaldama lisaks järgmist: |
| | a) | püütud liigid; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3a.
     
  Tundlike liikide püüdmise korral peab püügipäevik sisaldama lisaks järgmist:

a)

a)

püütud liigid;

püütud liigid;

| b) | püütud isendite arv; |
| --- | --- |

b)

b)

püütud isendite arv;

püütud isendite arv;

| c) | püügi kuupäev ja geograafiline asukoht; |
| --- | --- |

c)

c)

püügi kuupäev ja geograafiline asukoht;

püügi kuupäev ja geograafiline asukoht;

| d) | surmatud isendite arv; |
| --- | --- |

d)

d)

surmatud isendite arv;

surmatud isendite arv;

| e) | vabastatud isendite arv; |
| --- | --- |

e)

e)

vabastatud isendite arv;

vabastatud isendite arv;

| f) | vigastatud ja vabastatud isendite arv. |
| --- | --- |

f)

f)

vigastatud ja vabastatud isendite arv.

vigastatud ja vabastatud isendite arv.

Muudatusettepanek 81

Muudatusettepanek 81

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 11

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 11

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 14 – lõige 4 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Lossitud või kontrollitud koguste võrdlemisel püügipäevikusse kantud hinnangulise kogusega ja pardal asuva saagi kilogrammides väljendatud kogusega on lubatud kõikumine iga liigi puhul 10 %.
  Selliste
  pardal hoitavate liikide puhul, mille eluskaalu ekvivalent ei ületa
  50
   kilo, on lubatud kõikumine 20 % liigi kohta. | Lossitud või kontrollitud koguste võrdlemisel püügipäevikusse kantud hinnangulise kogusega ja pardal asuva saagi kilogrammides väljendatud kogusega on lubatud kõikumine iga liigi puhul 10 %.
  Sellise segakalapüügi, väikeste pelaagiliste kalade seinnoodalaevade või
  pardal hoitavate liikide puhul, mille eluskaalu ekvivalent ei ületa
  100
   kilo, on lubatud kõikumine 20 % liigi kohta.
  Tuuniliikide puhul on see 25 %. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Lossitud või kontrollitud koguste võrdlemisel püügipäevikusse kantud hinnangulise kogusega ja pardal asuva saagi kilogrammides väljendatud kogusega on lubatud kõikumine iga liigi puhul 10 %.
  Selliste
  pardal hoitavate liikide puhul, mille eluskaalu ekvivalent ei ületa
  50
   kilo, on lubatud kõikumine 20 % liigi kohta.

Selliste

50

Lossitud või kontrollitud koguste võrdlemisel püügipäevikusse kantud hinnangulise kogusega ja pardal asuva saagi kilogrammides väljendatud kogusega on lubatud kõikumine iga liigi puhul 10 %.
  Sellise segakalapüügi, väikeste pelaagiliste kalade seinnoodalaevade või
  pardal hoitavate liikide puhul, mille eluskaalu ekvivalent ei ületa
  100
   kilo, on lubatud kõikumine 20 % liigi kohta.
  Tuuniliikide puhul on see 25 %.

Sellise segakalapüügi, väikeste pelaagiliste kalade seinnoodalaevade või

100

Tuuniliikide puhul on see 25 %.

Muudatusettepanek 328

Muudatusettepanek 328

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 11

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 11

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 14 – lõige 4 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Erandina esimesest lõigust
  ei kohaldata määruse
  (
  EL
  )
  nr 1380/2013 artikli 15 lõike 1 punkti a esimeses ja kolmandas taandes osutatud saagi korral
  , mis lossitakse sortimata,
  käesolevas lõikes sätestatud piiranguid selliste liikide püügi suhtes, mille puhul on täidetud mõlemad järgmised tingimused
  :








  (a
  ) | need moodustavad vähem kui 1 % kõikidest lossitud liikidest
  ning |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Erandina esimesest lõigust
  ei kohaldata määruse
  (
  EL
  )
  nr 1380/2013 artikli 15 lõike 1 punkti a esimeses ja kolmandas taandes osutatud saagi korral
  , mis lossitakse sortimata,
  käesolevas lõikes sätestatud piiranguid selliste liikide püügi suhtes, mille puhul on täidetud mõlemad järgmised tingimused
  :

ei kohaldata määruse

EL

nr 1380/2013 artikli 15 lõike 1 punkti a esimeses ja kolmandas taandes osutatud saagi korral

käesolevas lõikes sätestatud piiranguid selliste liikide püügi suhtes, mille puhul on täidetud mõlemad järgmised tingimused

(a
  )

(a

need moodustavad vähem kui 1 % kõikidest lossitud liikidest
  ning

ning

| (b) | nende kogukaal on alla 100 kilo. |
| --- | --- |

(b)

(b)

nende kogukaal on alla 100 kilo.

Erandina esimesest lõigust
  kohaldatakse väikeste pelaagiliste liikide
  (
  makrell, heeringas, stauriid, põhjaputassuu, hirvkala, anšoovis, argentina hõbeateriin, sardiin ja kilu
  )
  püügile ning suuremahulisele kalapüügile (muu hulgas moiva, tobias ja norra tursik)
  , mis lossitakse sortimata,
  järgmisi erandeid:

kohaldatakse väikeste pelaagiliste liikide

makrell, heeringas, stauriid, põhjaputassuu, hirvkala, anšoovis, argentina hõbeateriin, sardiin ja kilu

püügile ning suuremahulisele kalapüügile (muu hulgas moiva, tobias ja norra tursik)

järgmisi erandeid:

| a) | käesolevas lõikes sätestatud lubatud kõikumist ei kohaldata selliste liikide püügi suhtes, mis vastavad ühele järgmistest tingimustest:










  i) | need moodustavad vähem kui 1 % kõikidest lossitud liikidest
  või |
| --- | --- | --- |

a)

a)

käesolevas lõikes sätestatud lubatud kõikumist ei kohaldata selliste liikide püügi suhtes, mis vastavad ühele järgmistest tingimustest:

käesolevas lõikes sätestatud lubatud kõikumist ei kohaldata selliste liikide püügi suhtes, mis vastavad ühele järgmistest tingimustest:

i)

i)

need moodustavad vähem kui 1 % kõikidest lossitud liikidest
  või

või

| ii) | nende kogukaal on alla 100 kilo; |
| --- | --- |

ii)

ii)

nende kogukaal on alla 100 kilo;

| b) | liikmesriikide suhtes, kes on vastu võtnud komisjoni poolt heaks kiidetud riskipõhise valimi moodustamise kava sortimata lossitud saagi kaalumiseks, kohaldatakse järgmist lubatud kõikumist:










  i) | väikeste pelaagiliste liikide ja suuremahulise kalapüügi puhul on püügipäevikusse kantud pardal hoitava saagi kilogrammides väljendatud hinnanguliste koguste lubatud kõikumine iga liigi puhul 10 % püügipäevikusse kantud kõikide liikide üldkogusest; |
| --- | --- | --- |

b)

b)

liikmesriikide suhtes, kes on vastu võtnud komisjoni poolt heaks kiidetud riskipõhise valimi moodustamise kava sortimata lossitud saagi kaalumiseks, kohaldatakse järgmist lubatud kõikumist:

liikmesriikide suhtes, kes on vastu võtnud komisjoni poolt heaks kiidetud riskipõhise valimi moodustamise kava sortimata lossitud saagi kaalumiseks, kohaldatakse järgmist lubatud kõikumist:

i)

i)

väikeste pelaagiliste liikide ja suuremahulise kalapüügi puhul on püügipäevikusse kantud pardal hoitava saagi kilogrammides väljendatud hinnanguliste koguste lubatud kõikumine iga liigi puhul 10 % püügipäevikusse kantud kõikide liikide üldkogusest;

väikeste pelaagiliste liikide ja suuremahulise kalapüügi puhul on püügipäevikusse kantud pardal hoitava saagi kilogrammides väljendatud hinnanguliste koguste lubatud kõikumine iga liigi puhul 10 % püügipäevikusse kantud kõikide liikide üldkogusest;

| ii) | kõikide muude mittesihtliikide puhul on püügipäevikusse kantud või kandmata pardal hoitava saagi kilogrammides väljendatud hinnanguliste koguste lubatud kõikumine iga liigi puhul 200 kilogrammi või 1 % püügipäevikusse kantud kõikide liikide üldkogusest ning |
| --- | --- |

ii)

ii)

kõikide muude mittesihtliikide puhul on püügipäevikusse kantud või kandmata pardal hoitava saagi kilogrammides väljendatud hinnanguliste koguste lubatud kõikumine iga liigi puhul 200 kilogrammi või 1 % püügipäevikusse kantud kõikide liikide üldkogusest ning

kõikide muude mittesihtliikide puhul on püügipäevikusse kantud või kandmata pardal hoitava saagi kilogrammides väljendatud hinnanguliste koguste lubatud kõikumine iga liigi puhul 200 kilogrammi või 1 % püügipäevikusse kantud kõikide liikide üldkogusest ning

| iii) | kõikide liikide üldkoguse puhul on püügipäevikusse kantud pardal hoitava saagi kilogrammides väljendatud hinnanguliste koguste lubatud kõikumine 10 % püügipäevikusse kantud kõikide liikide üldkogusest
  . |
| --- | --- |

iii)

iii)

kõikide liikide üldkoguse puhul on püügipäevikusse kantud pardal hoitava saagi kilogrammides väljendatud hinnanguliste koguste lubatud kõikumine 10 % püügipäevikusse kantud kõikide liikide üldkogusest
  .

kõikide liikide üldkoguse puhul on püügipäevikusse kantud pardal hoitava saagi kilogrammides väljendatud hinnanguliste koguste lubatud kõikumine 10 % püügipäevikusse kantud kõikide liikide üldkogusest

Erandina esimesest lõigust on troopikatuunide seinnoodapüügi korral komisjoni poolt heaks kiidetud riskipõhise valimiga hõlmatud liikide puhul püügipäevikusse kantud pardal hoitava saagi kilogrammides väljendatud hinnanguliste koguste lubatud kõikumine kõikide liikide puhul kokku 10 % kõikide liikide lossitud üldkogustest.

Erandina esimesest lõigust on troopikatuunide seinnoodapüügi korral komisjoni poolt heaks kiidetud riskipõhise valimiga hõlmatud liikide puhul püügipäevikusse kantud pardal hoitava saagi kilogrammides väljendatud hinnanguliste koguste lubatud kõikumine kõikide liikide puhul kokku 10 % kõikide liikide lossitud üldkogustest.

Muudatusettepanek 83

Muudatusettepanek 83

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 11

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 11

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 14 – lõige 7

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 7.   Liidu vetes tegutsevate kolmandate riikide püügilaevade kaptenid registreerivad käesolevas artiklis osutatud teabe nii nagu liidu kalalaevade kaptenid. | 7.   Liidu vetes
  või jagatud kalavarudega rahvusvahelistes vetes
  tegutsevate kolmandate riikide püügilaevade kaptenid registreerivad käesolevas artiklis osutatud teabe nii nagu liidu kalalaevade kaptenid. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

7.   Liidu vetes tegutsevate kolmandate riikide püügilaevade kaptenid registreerivad käesolevas artiklis osutatud teabe nii nagu liidu kalalaevade kaptenid.

7.   Liidu vetes
  või jagatud kalavarudega rahvusvahelistes vetes
  tegutsevate kolmandate riikide püügilaevade kaptenid registreerivad käesolevas artiklis osutatud teabe nii nagu liidu kalalaevade kaptenid.

Muudatusettepanek 84

Muudatusettepanek 84

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 12

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 12

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 15 – lõige 1 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | vähemalt üks kord päevas
  ja vajaduse korral pärast iga loomuse võtmist
  ning |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(a)

vähemalt üks kord päevas
  ja vajaduse korral pärast iga loomuse võtmist
  ning

ja vajaduse korral pärast iga loomuse võtmist

| a) | vähemalt üks kord päevas
  püügipäeva lõpus
  ning |
| --- | --- |

a)

vähemalt üks kord päevas
  püügipäeva lõpus
  ning

püügipäeva lõpus

Muudatusettepanek 85

Muudatusettepanek 85

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 12

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 12

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 15 – lõige 1 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | enne
  sadamasse sisenemist
  pärast viimast püügitoimingut. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(b)

enne
  sadamasse sisenemist
  pärast viimast püügitoimingut.

sadamasse sisenemist

| b) | enne
  lossimistoimingute algust
  pärast viimast püügitoimingut. |
| --- | --- |

b)

enne
  lossimistoimingute algust
  pärast viimast püügitoimingut.

lossimistoimingute algust

Muudatusettepanek 86

Muudatusettepanek 86

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 12

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 12

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 15 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Liidu selliste püügilaevade kaptenid, mille kogupikkus on alla 12 meetri, esitavad artiklis 14 osutatud teabe elektrooniliselt oma lipuliikmesriigi pädevale asutusele enne
  sadamasse sisenemist
  pärast viimast püügitoimingut. | 2.   Liidu selliste püügilaevade kaptenid, mille kogupikkus on alla 12 meetri, esitavad artiklis 14 osutatud teabe elektrooniliselt
  ühtlustatud lihtsustatud vormis
  oma lipuliikmesriigi pädevale asutusele enne
  saagi lossimist
  pärast viimast püügitoimingut
  ja enne lossimistoimingute algust
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Liidu selliste püügilaevade kaptenid, mille kogupikkus on alla 12 meetri, esitavad artiklis 14 osutatud teabe elektrooniliselt oma lipuliikmesriigi pädevale asutusele enne
  sadamasse sisenemist
  pärast viimast püügitoimingut.

2.   Liidu selliste püügilaevade kaptenid, mille kogupikkus on alla 12 meetri, esitavad artiklis 14 osutatud teabe elektrooniliselt
  ühtlustatud lihtsustatud vormis
  oma lipuliikmesriigi pädevale asutusele enne
  saagi lossimist
  pärast viimast püügitoimingut
  ja enne lossimistoimingute algust
  .

Muudatusettepanek 87

Muudatusettepanek 87

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 12

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 12

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 15 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.   Rannikuliikmesriigi pädevad asutused aktsepteerivad lipuliikmesriigilt saadud elektroonilisi aruandeid, mis sisaldavad lõigetes 1, 2 ja 3 osutatud kalalaevadelt edastatud andmeid. | 4.   
  Lipuliikmesriigi pädevad asutused saadavad lõigete 1, 2 ja 3 kohaselt kalalaevadelt saadud andmeid sisaldavad elektroonilised aruanded rannikuliikmesriigi pädevatele asutustele.
  Rannikuliikmesriigi pädevad asutused aktsepteerivad lipuliikmesriigilt saadud elektroonilisi aruandeid, mis sisaldavad lõigetes 1, 2 ja 3 osutatud kalalaevadelt edastatud andmeid. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4.   Rannikuliikmesriigi pädevad asutused aktsepteerivad lipuliikmesriigilt saadud elektroonilisi aruandeid, mis sisaldavad lõigetes 1, 2 ja 3 osutatud kalalaevadelt edastatud andmeid.

4.   
  Lipuliikmesriigi pädevad asutused saadavad lõigete 1, 2 ja 3 kohaselt kalalaevadelt saadud andmeid sisaldavad elektroonilised aruanded rannikuliikmesriigi pädevatele asutustele.
  Rannikuliikmesriigi pädevad asutused aktsepteerivad lipuliikmesriigilt saadud elektroonilisi aruandeid, mis sisaldavad lõigetes 1, 2 ja 3 osutatud kalalaevadelt edastatud andmeid.

Muudatusettepanek 88

Muudatusettepanek 88

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 12

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 12

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 15 – lõige 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 5.   Liidu vetes tegutsevate kolmandate riikide püügilaevade kaptenid esitavad artiklis 14 osutatud teabe elektrooniliselt rannikuliikmesriigi pädevale asutusele. | 5.   Liidu vetes tegutsevate kolmandate riikide püügilaevade kaptenid esitavad artiklis 14 osutatud teabe elektrooniliselt rannikuliikmesriigi pädevale asutusele
  samadel tingimustel, mida kohaldatakse liidu kalalaevade kaptenitele
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

5.   Liidu vetes tegutsevate kolmandate riikide püügilaevade kaptenid esitavad artiklis 14 osutatud teabe elektrooniliselt rannikuliikmesriigi pädevale asutusele.

5.   Liidu vetes tegutsevate kolmandate riikide püügilaevade kaptenid esitavad artiklis 14 osutatud teabe elektrooniliselt rannikuliikmesriigi pädevale asutusele
  samadel tingimustel, mida kohaldatakse liidu kalalaevade kaptenitele
  .

Muudatusettepanek 89

Muudatusettepanek 89

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 13

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 13

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 15 a – lõige 2 – punkt g

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (g) | püügipäeviku andmete edastamise sagedus. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(g)

(g)

püügipäeviku andmete edastamise sagedus.

püügipäeviku andmete edastamise sagedus.

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 90

Muudatusettepanek 90

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 15 – alapunkt a

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 15 – alapunkt a

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 17 – lõige 1 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Ilma et see piiraks mitmeaastaste kavade konkreetsete sätete kohaldamist, peavad liidu selliste kalalaevade kaptenid, mille kogupikkus on 12 meetrit või rohkem, esitama oma lipuliikmesriigi pädevatele asutustele vähemalt neli tundi enne eeldatavat sadamasse saabumise aega elektrooniliselt järgmise teabe: | 1.   Ilma et see piiraks mitmeaastaste kavade konkreetsete sätete kohaldamist, peavad liidu selliste kalalaevade kaptenid, mille kogupikkus on 12 meetrit või rohkem
  ning mis teevad pikemaid kui 24tunniseid püügiretki
  , esitama oma lipuliikmesriigi pädevatele asutustele vähemalt neli tundi enne eeldatavat sadamasse saabumise aega elektrooniliselt järgmise teabe: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Ilma et see piiraks mitmeaastaste kavade konkreetsete sätete kohaldamist, peavad liidu selliste kalalaevade kaptenid, mille kogupikkus on 12 meetrit või rohkem, esitama oma lipuliikmesriigi pädevatele asutustele vähemalt neli tundi enne eeldatavat sadamasse saabumise aega elektrooniliselt järgmise teabe:

1.   Ilma et see piiraks mitmeaastaste kavade konkreetsete sätete kohaldamist, peavad liidu selliste kalalaevade kaptenid, mille kogupikkus on 12 meetrit või rohkem
  ning mis teevad pikemaid kui 24tunniseid püügiretki
  , esitama oma lipuliikmesriigi pädevatele asutustele vähemalt neli tundi enne eeldatavat sadamasse saabumise aega elektrooniliselt järgmise teabe:

Muudatusettepanek 91

Muudatusettepanek 91

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 15 – alapunkt b

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 15 – alapunkt b

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 17 – lõige 1 a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1 a.   Rannikuliikmesriik võib
  määrata
  oma lipu all
  sõitvatele laevadele, mis tegutsevad ainult tema territoriaalvetes,
  eelteatise
  esitamiseks lühema ajavahemiku
  tingimusel, et see ei kahjusta liikmesriikide võimalusi korraldada inspekteerimisi. | 1a.   Rannikuliikmesriik võib
  kohandada tema territoriaalvetes tegutsevate
  oma lipu all
  sõitvate laevade
  eelteatise
  esitamise aega
  tingimusel, et see ei kahjusta liikmesriikide võimalusi korraldada inspekteerimisi. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1 a.   Rannikuliikmesriik võib
  määrata
  oma lipu all
  sõitvatele laevadele, mis tegutsevad ainult tema territoriaalvetes,
  eelteatise
  esitamiseks lühema ajavahemiku
  tingimusel, et see ei kahjusta liikmesriikide võimalusi korraldada inspekteerimisi.

1a.   Rannikuliikmesriik võib
  kohandada tema territoriaalvetes tegutsevate
  oma lipu all
  sõitvate laevade
  eelteatise
  esitamise aega
  tingimusel, et see ei kahjusta liikmesriikide võimalusi korraldada inspekteerimisi.

Muudatusettepanek 92

Muudatusettepanek 92

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 15 – alapunkt b a (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 15 – alapunkt b a (uus)

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 17 – lõige 1 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ba) | lisatakse järgmine lõige: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ba)

ba)

lisatakse järgmine lõige:

lisatakse järgmine lõige:

„1b.
     
  Kui saak püütakse teate esitamise aja ja sadamasse saabumise vahel, teatatakse sellest täiendavalt pärast saagi pardale võtmist enne sadamasse sisenemist.“

Muudatusettepanek 93

Muudatusettepanek 93

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 15 – alapunkt c

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 15 – alapunkt c

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 17 – lõige 6 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | teatava kategooria kalalaevade vabastamine lõikes 1 sätestatud kohustusest, võttes arvesse lossitavate kalandustoodete liiki ja koguseid; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(a)

teatava kategooria kalalaevade vabastamine lõikes 1 sätestatud kohustusest, võttes arvesse lossitavate kalandustoodete liiki ja koguseid;

| a) | teatava kategooria kalalaevade vabastamine lõikes 1 sätestatud kohustusest, võttes arvesse lossitavate kalandustoodete liiki ja koguseid
  ning ühise kalanduspoliitika eeskirjade täitmata jätmise riski
  ; |
| --- | --- |

a)

teatava kategooria kalalaevade vabastamine lõikes 1 sätestatud kohustusest, võttes arvesse lossitavate kalandustoodete liiki ja koguseid
  ning ühise kalanduspoliitika eeskirjade täitmata jätmise riski
  ;

ning ühise kalanduspoliitika eeskirjade täitmata jätmise riski

Muudatusettepanek 94

Muudatusettepanek 94

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 17

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 17

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 19

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (17) | Artiklis 19 asendatakse sõnad „artiklites 17 ja 18“ sõnadega „artiklis 17“. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(17)

Artiklis 19 asendatakse sõnad „artiklites 17 ja 18“ sõnadega „artiklis 17“.

| (17) | Artikkel 19 asendatakse järgmisega: |
| --- | --- |

(17)

Artikkel 19 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 19

„Artikkel 19

Sadamasse sisenemise luba

Sadamasse sisenemise luba

Rannikuliikmesriigi pädevad asutused võivad keelata kalalaevadel sadamasse siseneda, kui artiklis 17 osutatud teave ei ole täielik, välja arvatud vääramatu jõu korral, mille hulka loetakse äärmuslikud ilmastikutingimused ja olukorrad, kus meeskonna turvalisus on ohus.“

Rannikuliikmesriigi pädevad asutused võivad keelata kalalaevadel sadamasse siseneda, kui artiklis 17 osutatud teave ei ole täielik, välja arvatud vääramatu jõu korral, mille hulka loetakse äärmuslikud ilmastikutingimused ja olukorrad, kus meeskonna turvalisus on ohus.“

Muudatusettepanek 95

Muudatusettepanek 95

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 18

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 18

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 19a – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Liidu kalalaevadel on lubatud lossida liidu vetest väljaspool asuvates sadamates ainult siis, kui nad on oma lipuliikmesriigi pädevatele asutustele esitanud elektrooniliselt vähemalt
  kolm päeva
  enne eeldatavat sadamasse saabumist lõikes 3 loetletud teabe ja lipuliikmesriik ei ole kõnealuse perioodi jooksul lossimise loa taotlust tagasi lükanud. | 1.   Liidu kalalaevadel on lubatud lossida liidu vetest väljaspool asuvates sadamates ainult siis, kui nad on oma lipuliikmesriigi pädevatele asutustele esitanud elektrooniliselt vähemalt
  24 tundi
  enne eeldatavat sadamasse saabumist lõikes 3 loetletud teabe ja lipuliikmesriik ei ole kõnealuse perioodi jooksul lossimise loa taotlust tagasi lükanud. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Liidu kalalaevadel on lubatud lossida liidu vetest väljaspool asuvates sadamates ainult siis, kui nad on oma lipuliikmesriigi pädevatele asutustele esitanud elektrooniliselt vähemalt
  kolm päeva
  enne eeldatavat sadamasse saabumist lõikes 3 loetletud teabe ja lipuliikmesriik ei ole kõnealuse perioodi jooksul lossimise loa taotlust tagasi lükanud.

1.   Liidu kalalaevadel on lubatud lossida liidu vetest väljaspool asuvates sadamates ainult siis, kui nad on oma lipuliikmesriigi pädevatele asutustele esitanud elektrooniliselt vähemalt
  24 tundi
  enne eeldatavat sadamasse saabumist lõikes 3 loetletud teabe ja lipuliikmesriik ei ole kõnealuse perioodi jooksul lossimise loa taotlust tagasi lükanud.

Muudatusettepanek 96

Muudatusettepanek 96

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 18

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 18

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 19a – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Lipuliikmesriik võib määrata kolmanda riigi territoriaalvetes tema lipu all sõitvatele laevadele lõikes 1 osutatud eelteatise esitamiseks lühema ajavahemiku, kuid mitte lühema kui
  neli
  tundi, võttes arvesse kalandustoodete liiki ning kaugust püügipiirkondade ja sadamate vahel. | 2.   Lipuliikmesriik võib määrata kolmanda riigi territoriaalvetes tema lipu all sõitvatele laevadele lõikes 1 osutatud eelteatise esitamiseks lühema ajavahemiku, kuid mitte lühema kui
  kaks
  tundi, võttes arvesse kalandustoodete liiki, kaugust püügipiirkondade ja sadamate vahel
  ning ühise kalanduspoliitika eeskirjade ja kolmanda riigi vetes, kes laevad tegutsevad, kohaldatavate eeskirjade täitmata jätmise riski. Kõnealuse riskitaseme kindlaksmääramisel võtavad liikmesriigid arvesse asjaomaste laevade poolt toime pandud tõsiseid rikkumisi. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Lipuliikmesriik võib määrata kolmanda riigi territoriaalvetes tema lipu all sõitvatele laevadele lõikes 1 osutatud eelteatise esitamiseks lühema ajavahemiku, kuid mitte lühema kui
  neli
  tundi, võttes arvesse kalandustoodete liiki ning kaugust püügipiirkondade ja sadamate vahel.

2.   Lipuliikmesriik võib määrata kolmanda riigi territoriaalvetes tema lipu all sõitvatele laevadele lõikes 1 osutatud eelteatise esitamiseks lühema ajavahemiku, kuid mitte lühema kui
  kaks
  tundi, võttes arvesse kalandustoodete liiki, kaugust püügipiirkondade ja sadamate vahel
  ning ühise kalanduspoliitika eeskirjade ja kolmanda riigi vetes, kes laevad tegutsevad, kohaldatavate eeskirjade täitmata jätmise riski. Kõnealuse riskitaseme kindlaksmääramisel võtavad liikmesriigid arvesse asjaomaste laevade poolt toime pandud tõsiseid rikkumisi.

Muudatusettepanek 97

Muudatusettepanek 97

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 18

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 18

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 19a – lõige 3 – punkt h

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (h) | iga lossitava kalaliigi kogus. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(h)

iga lossitava kalaliigi kogus.

| h) | iga lossitava kalaliigi kogus
  , sealhulgas eraldi kirjena kogused või isendid, mis on kohaldatavast kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksemad
  . |
| --- | --- |

h)

iga lossitava kalaliigi kogus
  , sealhulgas eraldi kirjena kogused või isendid, mis on kohaldatavast kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksemad
  .

, sealhulgas eraldi kirjena kogused või isendid, mis on kohaldatavast kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksemad

Muudatusettepanek 98

Muudatusettepanek 98

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 18

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 18

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 19a – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.   Kui esitatud ja muu kättesaadava teabe analüüsile toetudes on põhjendatud alus arvata, et kalalaev ei
  järgi
  ühise kalanduspoliitika eeskirju, võivad lipuliikmesriigi pädevad asutused esitada koostöötaotluse kolmandale riigile, kus laeva on kavas lossida, et korraldada võimalik inspekteerimine. Sel eesmärgil võib lipuliikmesriik nõuta, et asjaomane kalalaev lossiks saagi mõnes muus sadamas või viivitaks sadamasse saabumise või lossimisega. | 4.   Kui esitatud ja muu kättesaadava teabe analüüsile toetudes on põhjendatud alus arvata, et kalalaev ei
  täida
  ühise kalanduspoliitika
  eeskirju või kolmanda riigi vetes või avamerel, kus laev tegutseb, kohaldatavaid
  eeskirju, võivad lipuliikmesriigi pädevad asutused esitada koostöötaotluse kolmandale riigile, kus laeva on kavas lossida, et korraldada võimalik inspekteerimine. Sel eesmärgil võib lipuliikmesriik nõuta, et asjaomane kalalaev lossiks saagi mõnes muus sadamas või viivitaks sadamasse saabumise või lossimisega. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4.   Kui esitatud ja muu kättesaadava teabe analüüsile toetudes on põhjendatud alus arvata, et kalalaev ei
  järgi
  ühise kalanduspoliitika eeskirju, võivad lipuliikmesriigi pädevad asutused esitada koostöötaotluse kolmandale riigile, kus laeva on kavas lossida, et korraldada võimalik inspekteerimine. Sel eesmärgil võib lipuliikmesriik nõuta, et asjaomane kalalaev lossiks saagi mõnes muus sadamas või viivitaks sadamasse saabumise või lossimisega.

4.   Kui esitatud ja muu kättesaadava teabe analüüsile toetudes on põhjendatud alus arvata, et kalalaev ei
  täida
  ühise kalanduspoliitika
  eeskirju või kolmanda riigi vetes või avamerel, kus laev tegutseb, kohaldatavaid
  eeskirju, võivad lipuliikmesriigi pädevad asutused esitada koostöötaotluse kolmandale riigile, kus laeva on kavas lossida, et korraldada võimalik inspekteerimine. Sel eesmärgil võib lipuliikmesriik nõuta, et asjaomane kalalaev lossiks saagi mõnes muus sadamas või viivitaks sadamasse saabumise või lossimisega.

Muudatusettepanek 99

Muudatusettepanek 99

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 19

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 19

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 20 – lõige 2a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2a.   Ilma et see piiraks nõukogu määruse (EÜ) nr 1005/2008 artikli 4 lõike 4 ja käesoleva määruse artikli 43 lõike 3 kohaldamist, tohivad liidu mahalaadivad ja pealelaadivad laevad korraldada ümberlaadimist merel liidu vetest väljaspool või kolmandate riikide sadamates ainult siis, kui nad on saanud selleks loa oma lipuliikmesriigilt (lipuliikmesriikidelt). | 2a.   Ilma et see piiraks nõukogu määruse (EÜ) nr 1005/2008 artikli 4 lõike 4 ja käesoleva määruse artikli 43 lõike 3 kohaldamist, tohivad liidu mahalaadivad ja pealelaadivad laevad korraldada ümberlaadimist merel liidu vetest väljaspool või kolmandate riikide sadamates ainult siis, kui nad on saanud selleks loa oma lipuliikmesriigilt (lipuliikmesriikidelt).
  Siiski lubatakse ümberlaadimist merel liidu vetes mõnes pelaagiliste liikide püügipiirkonnas, kus laevad asuvad mitme miili kaugusel maismaast ja nende püük on nii väike, et laeval ei ole mõtet saagi müümiseks sadamasse tagasi pöörduda. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2a.   Ilma et see piiraks nõukogu määruse (EÜ) nr 1005/2008 artikli 4 lõike 4 ja käesoleva määruse artikli 43 lõike 3 kohaldamist, tohivad liidu mahalaadivad ja pealelaadivad laevad korraldada ümberlaadimist merel liidu vetest väljaspool või kolmandate riikide sadamates ainult siis, kui nad on saanud selleks loa oma lipuliikmesriigilt (lipuliikmesriikidelt).

2a.   Ilma et see piiraks nõukogu määruse (EÜ) nr 1005/2008 artikli 4 lõike 4 ja käesoleva määruse artikli 43 lõike 3 kohaldamist, tohivad liidu mahalaadivad ja pealelaadivad laevad korraldada ümberlaadimist merel liidu vetest väljaspool või kolmandate riikide sadamates ainult siis, kui nad on saanud selleks loa oma lipuliikmesriigilt (lipuliikmesriikidelt).
  Siiski lubatakse ümberlaadimist merel liidu vetes mõnes pelaagiliste liikide püügipiirkonnas, kus laevad asuvad mitme miili kaugusel maismaast ja nende püük on nii väike, et laeval ei ole mõtet saagi müümiseks sadamasse tagasi pöörduda.

Muudatusettepanek 100

Muudatusettepanek 100

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 19

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 19

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 20 – lõige 2b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2b.   Selleks et taotleda lõikele 2a vastavat ümberlaadimise luba esitavad liidu laevade kaptenid oma lipuliikmesriigile vähemalt
  kolm päeva
  enne kavandatud ümberlaadimist elektrooniliselt järgmise teabe: | 2b.   Selleks et taotleda lõikele 2a vastavat ümberlaadimise luba, esitavad liidu laevade kaptenid oma lipuliikmesriigile vähemalt
  24 tundi
  enne kavandatud ümberlaadimist elektrooniliselt järgmise teabe: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2b.   Selleks et taotleda lõikele 2a vastavat ümberlaadimise luba esitavad liidu laevade kaptenid oma lipuliikmesriigile vähemalt
  kolm päeva
  enne kavandatud ümberlaadimist elektrooniliselt järgmise teabe:

2b.   Selleks et taotleda lõikele 2a vastavat ümberlaadimise luba, esitavad liidu laevade kaptenid oma lipuliikmesriigile vähemalt
  24 tundi
  enne kavandatud ümberlaadimist elektrooniliselt järgmise teabe:

Muudatusettepanek 101

Muudatusettepanek 101

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 19

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 19

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 20 – lõik 2 b – punkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (c) | iga liigi FAO kolmetäheline kood ning asjakohane geograafiline piirkond, kust saak püüti; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(c)

iga liigi FAO kolmetäheline kood ning asjakohane geograafiline piirkond, kust saak püüti;

| c) | iga
  ümberlaaditud
  liigi FAO kolmetäheline kood ning asjakohane geograafiline piirkond, kust saak püüti; |
| --- | --- |

c)

iga
  ümberlaaditud
  liigi FAO kolmetäheline kood ning asjakohane geograafiline piirkond, kust saak püüti;

ümberlaaditud

Muudatusettepanek 102

Muudatusettepanek 102

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 19

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 19

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 20 – lõik 2 b – punkt d

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (d) | iga liigi hinnanguline kogus toote massina kilogrammides ja eluskaal toote esitamisviiside kaupa; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(d)

iga liigi hinnanguline kogus toote massina kilogrammides ja eluskaal toote esitamisviiside kaupa;

| d) | iga
  ümberlaaditud
  liigi hinnanguline kogus toote massina kilogrammides ja eluskaal toote esitamisviiside kaupa; |
| --- | --- |

d)

iga
  ümberlaaditud
  liigi hinnanguline kogus toote massina kilogrammides ja eluskaal toote esitamisviiside kaupa;

ümberlaaditud

Muudatusettepanek 103

Muudatusettepanek 103

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 20

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 20

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 21 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Kui liidu kalalaev osales ümberlaadimises ja laeva kogupikkus on
  10
   meetrit või rohkem, täidab selle kapten elektroonilise ümberlaadimisdeklaratsiooni. | 1.   Kui liidu kalalaev osales ümberlaadimises ja laeva kogupikkus on
  12
   meetrit või rohkem, täidab selle kapten elektroonilise ümberlaadimisdeklaratsiooni. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Kui liidu kalalaev osales ümberlaadimises ja laeva kogupikkus on
  10
   meetrit või rohkem, täidab selle kapten elektroonilise ümberlaadimisdeklaratsiooni.

1.   Kui liidu kalalaev osales ümberlaadimises ja laeva kogupikkus on
  12
   meetrit või rohkem, täidab selle kapten elektroonilise ümberlaadimisdeklaratsiooni.

Muudatusettepanek 104

Muudatusettepanek 104

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 20

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 20

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 21 – lõige 2 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Lõikes 1 osutatud ümberlaadimisdeklaratsioon
  peab sisaldama
  vähemalt järgmist teavet: | 2.   Lõikes 1 osutatud ümberlaadimisdeklaratsioon
  on kogu liidus ühtses vormis ja sisaldab
  vähemalt järgmist teavet: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Lõikes 1 osutatud ümberlaadimisdeklaratsioon
  peab sisaldama
  vähemalt järgmist teavet:

2.   Lõikes 1 osutatud ümberlaadimisdeklaratsioon
  on kogu liidus ühtses vormis ja sisaldab
  vähemalt järgmist teavet:

Muudatusettepanek 105

Muudatusettepanek 105

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 20

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 20

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 21 – lõige 2 – punkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (c) | iga liigi FAO kolmetäheline kood ning asjakohane geograafiline piirkond, kust saak püüti; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(c)

iga liigi FAO kolmetäheline kood ning asjakohane geograafiline piirkond, kust saak püüti;

| c) | iga
  ümberlaaditud
  liigi FAO kolmetäheline kood ning asjakohane geograafiline piirkond, kust saak püüti; |
| --- | --- |

c)

iga
  ümberlaaditud
  liigi FAO kolmetäheline kood ning asjakohane geograafiline piirkond, kust saak püüti;

ümberlaaditud

Muudatusettepanek 106

Muudatusettepanek 106

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 20

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 20

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 21 – lõige 2 – punkt d

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (d) | iga liigi hinnanguline kogus toote massina ja eluskaaluna kilogrammides toote esitamisviiside kaupa või vajaduse korral isendite arv, sealhulgas eraldi kirjena kogused või üksikisendid, mis on kohaldatavast kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksemad; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(d)

iga liigi hinnanguline kogus toote massina ja eluskaaluna kilogrammides toote esitamisviiside kaupa või vajaduse korral isendite arv, sealhulgas eraldi kirjena kogused või üksikisendid, mis on kohaldatavast kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksemad;

| d) | iga
  ümberlaaditud
  liigi hinnanguline kogus toote massina ja eluskaaluna kilogrammides toote esitamisviiside kaupa või vajaduse korral isendite arv, sealhulgas eraldi kirjena kogused või üksikisendid, mis on kohaldatavast kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksemad; |
| --- | --- |

d)

iga
  ümberlaaditud
  liigi hinnanguline kogus toote massina ja eluskaaluna kilogrammides toote esitamisviiside kaupa või vajaduse korral isendite arv, sealhulgas eraldi kirjena kogused või üksikisendid, mis on kohaldatavast kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksemad;

ümberlaaditud

Muudatusettepanek 107

Muudatusettepanek 107

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 20

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 20

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 21 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Lossitud või kontrollitud koguste võrdlemisel ümberlaadimisdeklaratsiooni kantud hinnangulise kogusega ja pardal asuva saagi kilogrammides väljendatud kogusega, on lubatud kõikumine iga liigi puhul
  10
   %. | 3.   Lossitud või kontrollitud koguste võrdlemisel ümberlaadimisdeklaratsiooni kantud hinnangulise kogusega ja pardal asuva saagi kilogrammides väljendatud kogusega, on lubatud kõikumine iga liigi puhul
  15
   %. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.   Lossitud või kontrollitud koguste võrdlemisel ümberlaadimisdeklaratsiooni kantud hinnangulise kogusega ja pardal asuva saagi kilogrammides väljendatud kogusega, on lubatud kõikumine iga liigi puhul
  10
   %.

3.   Lossitud või kontrollitud koguste võrdlemisel ümberlaadimisdeklaratsiooni kantud hinnangulise kogusega ja pardal asuva saagi kilogrammides väljendatud kogusega, on lubatud kõikumine iga liigi puhul
  15
   %.

Muudatusettepanek 108

Muudatusettepanek 108

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 20

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 20

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 21 – lõige 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 6.   Komisjonil on artikli 119a kohaselt õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, et vabastada teatava kategooria kalalaevad lõikes 1 sätestatud kohustust, võttes arvesse kalandustoodete koguseid ja/või liiki.“ | 6.   Komisjonil on artikli 119a kohaselt õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, et vabastada teatava kategooria kalalaevad lõikes 1 sätestatud kohustust, võttes arvesse kalandustoodete koguseid ja/või liiki
  ning lisaks muudele asjaomastele õigusaktidele ka ühise kalanduspoliitika eeskirjade täitmata jätmise ohtu
  .
  Ohutaseme kindlaksmääramisel võetakse arvesse asjaomaste laevade poolt toime pandud tõsiseid rikkumisi. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

6.   Komisjonil on artikli 119a kohaselt õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, et vabastada teatava kategooria kalalaevad lõikes 1 sätestatud kohustust, võttes arvesse kalandustoodete koguseid ja/või liiki.“

6.   Komisjonil on artikli 119a kohaselt õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, et vabastada teatava kategooria kalalaevad lõikes 1 sätestatud kohustust, võttes arvesse kalandustoodete koguseid ja/või liiki
  ning lisaks muudele asjaomastele õigusaktidele ka ühise kalanduspoliitika eeskirjade täitmata jätmise ohtu
  .
  Ohutaseme kindlaksmääramisel võetakse arvesse asjaomaste laevade poolt toime pandud tõsiseid rikkumisi.

Muudatusettepanek 109

Muudatusettepanek 109

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 21

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 21

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 22 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Liidu selliste kalalaevade kaptenid, mille kogupikkus on
  10
  meetrit või rohkem, saadavad artiklis 21 osutatud andmed elektrooniliselt oma lipuliikmesriigi pädevale asutusele 24 tunni jooksul pärast ümberlaadimise lõpetamist. | 1.   Liidu selliste kalalaevade kaptenid, mille kogupikkus on
  12
   meetrit või rohkem, saadavad artiklis 21 osutatud andmed elektrooniliselt
  kõigis liikmesriikides kasutatavas ja liidu tasandil ühtlustatud ühesuguses vormis
  oma lipuliikmesriigi pädevale asutusele 24 tunni jooksul pärast ümberlaadimise lõpetamist. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Liidu selliste kalalaevade kaptenid, mille kogupikkus on
  10
  meetrit või rohkem, saadavad artiklis 21 osutatud andmed elektrooniliselt oma lipuliikmesriigi pädevale asutusele 24 tunni jooksul pärast ümberlaadimise lõpetamist.

1.   Liidu selliste kalalaevade kaptenid, mille kogupikkus on
  12
   meetrit või rohkem, saadavad artiklis 21 osutatud andmed elektrooniliselt
  kõigis liikmesriikides kasutatavas ja liidu tasandil ühtlustatud ühesuguses vormis
  oma lipuliikmesriigi pädevale asutusele 24 tunni jooksul pärast ümberlaadimise lõpetamist.

Muudatusettepanek 110

Muudatusettepanek 110

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 21

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 21

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 22 – lõige 5 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | ümberlaadimisdeklaratsiooni vorm ja sisu; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(a)

ümberlaadimisdeklaratsiooni vorm ja sisu;

| a) | ümberlaadimisdeklaratsiooni
  ühtlustatud
  vorm ja sisu; |
| --- | --- |

a)

ümberlaadimisdeklaratsiooni
  ühtlustatud
  vorm ja sisu;

ühtlustatud

Muudatusettepanek 111

Muudatusettepanek 111

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 21

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 21

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 23 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Liidu kalalaeva kapten või
  tema
  esindaja täidab elektroonilise lossimisdeklaratsiooni. | 1.   Liidu kalalaeva kapten või
  kapteni
  esindaja täidab elektroonilise lossimisdeklaratsiooni. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Liidu kalalaeva kapten või
  tema
  esindaja täidab elektroonilise lossimisdeklaratsiooni.

1.   Liidu kalalaeva kapten või
  kapteni
  esindaja täidab elektroonilise lossimisdeklaratsiooni.

Muudatusettepanek 112

Muudatusettepanek 112

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 21

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 21

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 23 – lõige 2 – punkt f

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (f) | lossimise kuupäev ja kellaaeg; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(f)

lossimise kuupäev ja kellaaeg;

| f) | lossimise
  lõpetamise
  kuupäev ja kellaaeg; |
| --- | --- |

f)

lossimise
  lõpetamise
  kuupäev ja kellaaeg;

lõpetamise

Muudatusettepanek 113

Muudatusettepanek 113

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 21

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 21

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 24 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.   Lossimisdeklaratsiooni märkimisel
  kohaldavad kalalaevade kaptenid
  säilitatud või töödeldud kala kaalu ümberarvestamisel eluskaaluks artikli 14 lõike 9 kohaselt sätestatud ümberarvestuskoefitsienti. | 4.   Lossimisdeklaratsiooni märkimisel
  kohaldab kalalaeva kapten või kapteni esindaja
  säilitatud või töödeldud kala kaalu ümberarvestamisel eluskaaluks artikli 14 lõike 9 kohaselt sätestatud ümberarvestuskoefitsienti. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4.   Lossimisdeklaratsiooni märkimisel
  kohaldavad kalalaevade kaptenid
  säilitatud või töödeldud kala kaalu ümberarvestamisel eluskaaluks artikli 14 lõike 9 kohaselt sätestatud ümberarvestuskoefitsienti.

4.   Lossimisdeklaratsiooni märkimisel
  kohaldab kalalaeva kapten või kapteni esindaja
  säilitatud või töödeldud kala kaalu ümberarvestamisel eluskaaluks artikli 14 lõike 9 kohaselt sätestatud ümberarvestuskoefitsienti.

Muudatusettepanek 114

Muudatusettepanek 114

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 21

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 21

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 24 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Liidu kalalaeva kapten või
  tema
  esindaja esitab artiklis 23 osutatud andmed elektrooniliselt oma lipuliikmesriigi pädevale asutusele 24 tunni jooksul pärast lossimise lõpetamist. | 1.   Liidu kalalaeva kapten või
  kapteni
  esindaja esitab artiklis 23 osutatud andmed elektrooniliselt
  kõigis liikmesriikides kasutatavas ja liidu tasandil ühtlustatud ühesuguses vormis
  oma lipuliikmesriigi pädevale asutusele
  võimalikult kiiresti ja igal juhul
  24 tunni jooksul pärast lossimise lõpetamist. |
| | Esimeses lõigus osutatud 24-tunnise tähtaja arvutamisel ei võeta arvesse laupäevi, pühapäevi ega riigipühi. |
| | Kui kalandustooteid transporditakse lossimiskohast enne kaalumist, loetakse käesoleva artikli kohaldamisel lossimine lõpetatuks, kui kõnealused kalandustooted on kaalutud. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Liidu kalalaeva kapten või
  tema
  esindaja esitab artiklis 23 osutatud andmed elektrooniliselt oma lipuliikmesriigi pädevale asutusele 24 tunni jooksul pärast lossimise lõpetamist.

1.   Liidu kalalaeva kapten või
  kapteni
  esindaja esitab artiklis 23 osutatud andmed elektrooniliselt
  kõigis liikmesriikides kasutatavas ja liidu tasandil ühtlustatud ühesuguses vormis
  oma lipuliikmesriigi pädevale asutusele
  võimalikult kiiresti ja igal juhul
  24 tunni jooksul pärast lossimise lõpetamist.

Esimeses lõigus osutatud 24-tunnise tähtaja arvutamisel ei võeta arvesse laupäevi, pühapäevi ega riigipühi.

Esimeses lõigus osutatud 24-tunnise tähtaja arvutamisel ei võeta arvesse laupäevi, pühapäevi ega riigipühi.

Kui kalandustooteid transporditakse lossimiskohast enne kaalumist, loetakse käesoleva artikli kohaldamisel lossimine lõpetatuks, kui kõnealused kalandustooted on kaalutud.

Kui kalandustooteid transporditakse lossimiskohast enne kaalumist, loetakse käesoleva artikli kohaldamisel lossimine lõpetatuks, kui kõnealused kalandustooted on kaalutud.

Muudatusettepanek 115

Muudatusettepanek 115

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 21

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 21

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 24 – lõige 5 – punkt d a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | da) | artikli 5 lõikes 5 osutatud ametiasutuse ülesanded seoses lossimisdeklaratsioonidega; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

da)

da)

artikli 5 lõikes 5 osutatud ametiasutuse ülesanded seoses lossimisdeklaratsioonidega;

artikli 5 lõikes 5 osutatud ametiasutuse ülesanded seoses lossimisdeklaratsioonidega;

Muudatusettepanek 116

Muudatusettepanek 116

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 21

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 21

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 24 – lõige 5 – punkt d b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | db) | lossimisdeklaratsiooni andmete edastamise sagedus. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

db)

db)

lossimisdeklaratsiooni andmete edastamise sagedus.

lossimisdeklaratsiooni andmete edastamise sagedus.

Muudatusettepanek 117

Muudatusettepanek 117

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 21

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 21

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 24 – lõige 6 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | lossimisdeklaratsiooni vorm ja sisu; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(a)

lossimisdeklaratsiooni vorm ja sisu;

| a) | lossimisdeklaratsiooni
  ühtlustatud
  vorm ja sisu; |
| --- | --- |

a)

lossimisdeklaratsiooni
  ühtlustatud
  vorm ja sisu;

ühtlustatud

Muudatusettepanek 118

Muudatusettepanek 118

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 21

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 21

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 24 – lõige 6 – punkt f

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (f) | artikli 5 lõikes 5 osutatud ametiasutuse ülesanded seoses lossimisdeklaratsioonidega; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(f)

(f)

artikli 5 lõikes 5 osutatud ametiasutuse ülesanded seoses lossimisdeklaratsioonidega;

artikli 5 lõikes 5 osutatud ametiasutuse ülesanded seoses lossimisdeklaratsioonidega;

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 119

Muudatusettepanek 119

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 21

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 21

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 24 – lõige 6 – punkt g

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (g) | lossimisdeklaratsiooni andmete edastamise sagedus. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(g)

(g)

lossimisdeklaratsiooni andmete edastamise sagedus.

lossimisdeklaratsiooni andmete edastamise sagedus.

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 340

Muudatusettepanek 340

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 23

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 23

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 25a – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Liikmesriigid tagavad lossimiskohustuse täitmise tõhusa kontrollimise. Sellel eesmärgil peab
  lõike 2 kohaselt kindlaks määratud
  teatav väike osa nende lipu all
  sõitvatest kalalaevadest, kes
  püüavad liike, mille suhtes kehtib lossimiskohustus, olema varustatud pidevalt salvestava videovalvesüsteemiga, mis võimaldab ka andmeid säilitada. | 1.   Liikmesriigid tagavad lossimiskohustuse täitmise tõhusa kontrollimise. Sellel eesmärgil peab teatav väike osa
  kalalaevadest, mille kogupikkus on 12 meetrit või rohkem ja mis sõidavad
  nende lipu all
  ning
  püüavad liike, mille suhtes kehtib lossimiskohustus,
  ja mille puhul on artikli 95 kohaselt vastu võetud kontrolli- ja inspekteerimisalaste eriprogrammidega kindlaks tehtud, et nad kujutavad endast suurt lossimiskohustuse täitmata jätmise riski,
  olema varustatud pidevalt salvestava videovalvesüsteemiga, mis võimaldab ka andmeid säilitada
  , kooskõlas kõigi kohaldatavate eeskirjadega eraelu puutumatuse kaitse ja isikuandmete töötlemise kohta
  .
  Vastavalt artikli 95 kohaselt vastu võetud kontrolli- ja inspekteerimisalastele eriprogrammidele võib liikmesriik lubada kalalaeval pardal viibida kontrolliülesandega vaatlejatel kooskõlas artikliga 73a. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Liikmesriigid tagavad lossimiskohustuse täitmise tõhusa kontrollimise. Sellel eesmärgil peab
  lõike 2 kohaselt kindlaks määratud
  teatav väike osa nende lipu all
  sõitvatest kalalaevadest, kes
  püüavad liike, mille suhtes kehtib lossimiskohustus, olema varustatud pidevalt salvestava videovalvesüsteemiga, mis võimaldab ka andmeid säilitada.

1.   Liikmesriigid tagavad lossimiskohustuse täitmise tõhusa kontrollimise. Sellel eesmärgil peab teatav väike osa
  kalalaevadest, mille kogupikkus on 12 meetrit või rohkem ja mis sõidavad
  nende lipu all
  ning
  püüavad liike, mille suhtes kehtib lossimiskohustus,
  ja mille puhul on artikli 95 kohaselt vastu võetud kontrolli- ja inspekteerimisalaste eriprogrammidega kindlaks tehtud, et nad kujutavad endast suurt lossimiskohustuse täitmata jätmise riski,
  olema varustatud pidevalt salvestava videovalvesüsteemiga, mis võimaldab ka andmeid säilitada
  , kooskõlas kõigi kohaldatavate eeskirjadega eraelu puutumatuse kaitse ja isikuandmete töötlemise kohta
  .
  Vastavalt artikli 95 kohaselt vastu võetud kontrolli- ja inspekteerimisalastele eriprogrammidele võib liikmesriik lubada kalalaeval pardal viibida kontrolliülesandega vaatlejatel kooskõlas artikliga 73a.

Muudatusettepanek 121

Muudatusettepanek 121

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 23

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 23

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 25a – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.
     
  Lõikes 1 osutatud kalalaevade osatähtsuse kindlaksmääramisel võetakse arvesse artiklis 95 osutatud kontrolli- ja inspekteerimisalaste eriprogrammide erinevaid riskikategooriaid. Kõnealuste programmidega määratakse kindlaks riskikategooriad ja neisse kuuluvate kalalaevade tüübid. | välja jäetud |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.
     
  Lõikes 1 osutatud kalalaevade osatähtsuse kindlaksmääramisel võetakse arvesse artiklis 95 osutatud kontrolli- ja inspekteerimisalaste eriprogrammide erinevaid riskikategooriaid. Kõnealuste programmidega määratakse kindlaks riskikategooriad ja neisse kuuluvate kalalaevade tüübid.

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 122

Muudatusettepanek 122

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 23

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 23

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 25a – lõige 3 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | .3a.
     
  Komisjon vaatab lossimiskohustuse täitmise kontrollimise käigus läbi elektrooniliste seiresüsteemide tõhususe ja nende panuse asjaomaste kalavarude jätkusuutliku maksimaalse saagikuse saavutamisse ning esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande hiljemalt [viis aastat pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva]. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

.3a.
     
  Komisjon vaatab lossimiskohustuse täitmise kontrollimise käigus läbi elektrooniliste seiresüsteemide tõhususe ja nende panuse asjaomaste kalavarude jätkusuutliku maksimaalse saagikuse saavutamisse ning esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande hiljemalt [viis aastat pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva].

Muudatusettepanek 123

Muudatusettepanek 123

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 23

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 23

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 25a – lõige 3 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3b.
     
  Lisaks elektroonilistele seiresüsteemidele, mida kasutatakse lossimiskohustuse täitmise kontrollimiseks, võivad liikmesriigid toetada ka selliste süsteemide kasutamist, mis võimaldavad paremini jälgida püügitoimingute selektiivsust otse püügivahenditel. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3b.
     
  Lisaks elektroonilistele seiresüsteemidele, mida kasutatakse lossimiskohustuse täitmise kontrollimiseks, võivad liikmesriigid toetada ka selliste süsteemide kasutamist, mis võimaldavad paremini jälgida püügitoimingute selektiivsust otse püügivahenditel.

Muudatusettepanek 341

Muudatusettepanek 341

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 23

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 23

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 25a – lõige 3 c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3c.
     
  Ettevõtjad võivad vabatahtlikkuse alusel varustada oma kalalaevad videovalvesüsteemidega. Selleks pakub pädev asutus stiimuleid, nagu täiendav kvootide eraldamine või punktide kustutamine vastavalt lõikele 4. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3c.
     
  Ettevõtjad võivad vabatahtlikkuse alusel varustada oma kalalaevad videovalvesüsteemidega. Selleks pakub pädev asutus stiimuleid, nagu täiendav kvootide eraldamine või punktide kustutamine vastavalt lõikele 4.

Muudatusettepanek 125

Muudatusettepanek 125

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 23

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 23

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 25a – lõige 3 d (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3d.
     
  Kalalaevad varustatakse kohustuslikus korras pidevalt salvestava videotehnoloogiaga, kui need on kaks või enam korda tõsiselt rikkunud määruse (EL) nr 1380/2013 artiklis 15 sätestatud norme ning pädev asutus on otsustanud kohaldada seda lisakaristusena. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3d.
     
  Kalalaevad varustatakse kohustuslikus korras pidevalt salvestava videotehnoloogiaga, kui need on kaks või enam korda tõsiselt rikkunud määruse (EL) nr 1380/2013 artiklis 15 sätestatud norme ning pädev asutus on otsustanud kohaldada seda lisakaristusena.

Muudatusettepanek 126

Muudatusettepanek 126

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 23

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 23

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 25a – lõige 3 e (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3e.
     
  Videosüsteemi salvestised jäävad alati kalalaeva omaniku omandisse. Pädevad asutused kaitsevad ärisaladuse ja eraelu puutumatusega seotud õigusi ja tagavad need kogu protsessi vältel. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3e.
     
  Videosüsteemi salvestised jäävad alati kalalaeva omaniku omandisse. Pädevad asutused kaitsevad ärisaladuse ja eraelu puutumatusega seotud õigusi ja tagavad need kogu protsessi vältel.

Muudatusettepanek 127

Muudatusettepanek 127

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 23

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 23

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 25a – lõige 4 – alapunkt 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Komisjon võib kehtestada rakendusaktidega
  üksikasjalikud
  eeskirjad
  , milles käsitletakse lossimiskohustuse täitmise kontrollimiseks kasutatavale elektroonilisele seiresüsteemile, sealhulgas pidevalt
  salvestava
  videovalvesüsteemile, esitatavaid nõudeid ning süsteemi tehnilist kirjeldust, paigaldust ja toimimist. | Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 119a vastu delegeeritud õigusakte, et täiendada käesolevat määrust, kehtestades
  üksikasjalikud
  normid
  , milles käsitletakse lossimiskohustuse täitmise kontrollimiseks kasutatavale elektroonilisele seiresüsteemile, sealhulgas pidevalt
  salvestavale
  videovalvesüsteemile, esitatavaid nõudeid ning süsteemi tehnilist kirjeldust, paigaldust ja toimimist
  , samuti seonduvaid stiimuleid
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Komisjon võib kehtestada rakendusaktidega
  üksikasjalikud
  eeskirjad
  , milles käsitletakse lossimiskohustuse täitmise kontrollimiseks kasutatavale elektroonilisele seiresüsteemile, sealhulgas pidevalt
  salvestava
  videovalvesüsteemile, esitatavaid nõudeid ning süsteemi tehnilist kirjeldust, paigaldust ja toimimist.

Komisjon võib kehtestada rakendusaktidega

eeskirjad

salvestava

Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 119a vastu delegeeritud õigusakte, et täiendada käesolevat määrust, kehtestades
  üksikasjalikud
  normid
  , milles käsitletakse lossimiskohustuse täitmise kontrollimiseks kasutatavale elektroonilisele seiresüsteemile, sealhulgas pidevalt
  salvestavale
  videovalvesüsteemile, esitatavaid nõudeid ning süsteemi tehnilist kirjeldust, paigaldust ja toimimist
  , samuti seonduvaid stiimuleid
  .

Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 119a vastu delegeeritud õigusakte, et täiendada käesolevat määrust, kehtestades

normid

salvestavale

, samuti seonduvaid stiimuleid

Muudatusettepanek 327

Muudatusettepanek 327

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 23 a (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 23 a (uus)

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 25 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 23a) | IV jaotise 1. peatüki 1. jaole lisatakse järgnev artikkel:




  „Artikkel 25b




  Elektroonilise kaugseire hindamine




  Komisjon esitab hiljemalt ... [kuus kuud pärast jõustumiskuupäeva] Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande, milles hinnatakse elektroonilise kaugseire tõhusust ja selle panust ühise kalanduspoliitika õigusnormide kontrollimisse, sealhulgas juhupüügi ja püügiandmete usaldusväärsuse kontrollimisse.“ |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

23a)

23a)

IV jaotise 1. peatüki 1. jaole lisatakse järgnev artikkel:

„Artikkel 25b

Elektroonilise kaugseire hindamine

Komisjon esitab hiljemalt ... [kuus kuud pärast jõustumiskuupäeva] Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande, milles hinnatakse elektroonilise kaugseire tõhusust ja selle panust ühise kalanduspoliitika õigusnormide kontrollimisse, sealhulgas juhupüügi ja püügiandmete usaldusväärsuse kontrollimisse.“

Muudatusettepanek 128

Muudatusettepanek 128

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 27

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 27

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 33 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Kui liikmesriikide lõike 2 kohaselt esitanud andmed kalavaru või kalavarude rühma kohta on hinnangulised, siis esitavad liikmesriigid võimalikult kiiresti ning hiljemalt
  12
  kuud pärast lossimise kuupäeva komisjonile teabe lossimisdeklaratsioonist lähtuvate korrigeeritud koguste kohta. | 3.   Kui liikmesriikide lõike 2 kohaselt esitanud andmed kalavaru või kalavarude rühma kohta on hinnangulised, siis esitavad liikmesriigid võimalikult kiiresti ning hiljemalt
  kolm
  kuud pärast lossimise kuupäeva komisjonile teabe lossimisdeklaratsioonist lähtuvate korrigeeritud koguste kohta. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.   Kui liikmesriikide lõike 2 kohaselt esitanud andmed kalavaru või kalavarude rühma kohta on hinnangulised, siis esitavad liikmesriigid võimalikult kiiresti ning hiljemalt
  12
  kuud pärast lossimise kuupäeva komisjonile teabe lossimisdeklaratsioonist lähtuvate korrigeeritud koguste kohta.

3.   Kui liikmesriikide lõike 2 kohaselt esitanud andmed kalavaru või kalavarude rühma kohta on hinnangulised, siis esitavad liikmesriigid võimalikult kiiresti ning hiljemalt
  kolm
  kuud pärast lossimise kuupäeva komisjonile teabe lossimisdeklaratsioonist lähtuvate korrigeeritud koguste kohta.

Muudatusettepanek 129

Muudatusettepanek 129

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 27

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 27

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 33 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.   Kui liikmesriik tuvastab
  vasträäkivusi
  teabes, mis on komisjonile esitatud vastavalt lõigetele 2 ja 3, ning artikli 109 kohaselt tehtud kontrollimise tulemustes, esitab liikmesriik komisjonile teabe kõnealusest kontrollist lähtuvalt korrigeeritud koguste kohta niipea kui see on kättesaadav ja mitte hiljem kui
  3
  kuud pärast lossimise kuupäeva. | 4.   Kui liikmesriik tuvastab
  vasturääkivusi
  teabes, mis on komisjonile esitatud vastavalt lõigetele 2 ja 3, ning artikli 109 kohaselt tehtud kontrollimise tulemustes,
  siis ta kontrollib ja võrdleb andmeid, et parandada vasturääkivused. Ühtlasi
  esitab liikmesriik komisjonile teabe kõnealusest kontrollist lähtuvalt korrigeeritud koguste kohta niipea kui see on kättesaadav ja mitte hiljem kui
  kolm
  kuud pärast lossimise kuupäeva. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4.   Kui liikmesriik tuvastab
  vasträäkivusi
  teabes, mis on komisjonile esitatud vastavalt lõigetele 2 ja 3, ning artikli 109 kohaselt tehtud kontrollimise tulemustes, esitab liikmesriik komisjonile teabe kõnealusest kontrollist lähtuvalt korrigeeritud koguste kohta niipea kui see on kättesaadav ja mitte hiljem kui
  3
  kuud pärast lossimise kuupäeva.

4.   Kui liikmesriik tuvastab
  vasturääkivusi
  teabes, mis on komisjonile esitatud vastavalt lõigetele 2 ja 3, ning artikli 109 kohaselt tehtud kontrollimise tulemustes,
  siis ta kontrollib ja võrdleb andmeid, et parandada vasturääkivused. Ühtlasi
  esitab liikmesriik komisjonile teabe kõnealusest kontrollist lähtuvalt korrigeeritud koguste kohta niipea kui see on kättesaadav ja mitte hiljem kui
  kolm
  kuud pärast lossimise kuupäeva.

Muudatusettepanek 130

Muudatusettepanek 130

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 27

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 27

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 33 – lõige 6 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 6a.
     
  Teadusuuringute käigus püütud saagi võib annetada sotsiaalprojektidele, sealhulgas kodutute toitlustamiseks. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

6a.
     
  Teadusuuringute käigus püütud saagi võib annetada sotsiaalprojektidele, sealhulgas kodutute toitlustamiseks.

Muudatusettepanek 131

Muudatusettepanek 131

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 28

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 28

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 34 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Kui 80 % kalavaru või kalavarude rühma kvoodist loetakse ammendatuks, võib komisjon nõuda, et liikmesriik esitaks teavet üksikasjalikumalt ja sagedamini, kui on sätestatud artiklis 33.“ | 1. | Liikmesriik teavitab viivitamatult komisjoni, kui ta tuvastab, et: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Kui 80 % kalavaru või kalavarude rühma kvoodist loetakse ammendatuks, võib komisjon nõuda, et liikmesriik esitaks teavet üksikasjalikumalt ja sagedamini, kui on sätestatud artiklis 33.“

Kui 80 % kalavaru või kalavarude rühma kvoodist loetakse ammendatuks, võib komisjon nõuda, et liikmesriik esitaks teavet üksikasjalikumalt ja sagedamini, kui on sätestatud artiklis 33.“

1.

1.

Liikmesriik teavitab viivitamatult komisjoni, kui ta tuvastab, et:

| a) | 80 % tema lipu all sõitvate kalalaevade kalavaru või kalavarude rühma kvoodist on ammendatud või |
| --- | --- |

a)

a)

80 % tema lipu all sõitvate kalalaevade kalavaru või kalavarude rühma kvoodist on ammendatud või

80 % tema lipu all sõitvate kalalaevade kalavaru või kalavarude rühma kvoodist on ammendatud või

| b) | saavutatud on 80 % mõnele püügivahendile, konkreetsele püügipiirkonnale või geograafilisele piirkonnale määratud maksimaalsest lubatud püügikoormusest, mida kohaldatakse kas kõigi või mingi osa tema lipu all sõitvate kalalaevade suhtes. |
| --- | --- |

b)

b)

saavutatud on 80 % mõnele püügivahendile, konkreetsele püügipiirkonnale või geograafilisele piirkonnale määratud maksimaalsest lubatud püügikoormusest, mida kohaldatakse kas kõigi või mingi osa tema lipu all sõitvate kalalaevade suhtes.

saavutatud on 80 % mõnele püügivahendile, konkreetsele püügipiirkonnale või geograafilisele piirkonnale määratud maksimaalsest lubatud püügikoormusest, mida kohaldatakse kas kõigi või mingi osa tema lipu all sõitvate kalalaevade suhtes.

Sel juhul võib komisjon nõuda, et teavet esitataks artiklis 33 sätestatust üksikasjalikumalt ja sagedamini.

Sel juhul võib komisjon nõuda, et teavet esitataks artiklis 33 sätestatust üksikasjalikumalt ja sagedamini.

Muudatusettepanek 132

Muudatusettepanek 132

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 28

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 28

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 34 – lõige 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Kui 80 % kalavaru või kalavarude rühma kvoodist loetakse ammendatuks või kui on saavutatud 80 % mõnele püügivahendile, konkreetsele püügipiirkonnale või geograafilisele piirkonnale määratud maksimaalsest lubatud püügikoormusest, võib komisjon nõuda, et liikmesriik esitaks teavet üksikasjalikumalt ja sagedamini, kui on sätestatud artiklis 33. Sellisel juhul esitab liikmesriik komisjonile nõutud teabe. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1a.
     
  Kui 80 % kalavaru või kalavarude rühma kvoodist loetakse ammendatuks või kui on saavutatud 80 % mõnele püügivahendile, konkreetsele püügipiirkonnale või geograafilisele piirkonnale määratud maksimaalsest lubatud püügikoormusest, võib komisjon nõuda, et liikmesriik esitaks teavet üksikasjalikumalt ja sagedamini, kui on sätestatud artiklis 33. Sellisel juhul esitab liikmesriik komisjonile nõutud teabe.

Muudatusettepanek 134

Muudatusettepanek 134

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 35

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 35

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 39a – lõige 1 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | laevad on varustatud jõuallikaga, mille sertifitseeritud mootorivõimsus on üle 221 kilovati
  või |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(a)

laevad on varustatud jõuallikaga, mille sertifitseeritud mootorivõimsus on üle 221 kilovati
  või

või

| a) | laevad on varustatud jõuallikaga, mille sertifitseeritud mootorivõimsus on üle 221 kilovati
  , ning |
| --- | --- |

a)

laevad on varustatud jõuallikaga, mille sertifitseeritud mootorivõimsus on üle 221 kilovati
  , ning

, ning

Muudatusettepanek 135

Muudatusettepanek 135

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 35

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 35

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 39a – lõige 1 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | laevad on varustatud jõuallikaga, mille sertifitseeritud mootorivõimsus on 120–221 kilovatti ning
  püügitegevus toimub aladel, mille suhtes kohaldatakse püügikoormuse reguleerimise korda või mootorivõimsuse piiranguid. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(b)

laevad on varustatud jõuallikaga, mille sertifitseeritud mootorivõimsus on 120–221 kilovatti ning
  püügitegevus toimub aladel, mille suhtes kohaldatakse püügikoormuse reguleerimise korda või mootorivõimsuse piiranguid.

laevad on varustatud jõuallikaga, mille sertifitseeritud mootorivõimsus on 120–221 kilovatti ning

| b) | püügitegevus toimub aladel, mille suhtes kohaldatakse püügikoormuse reguleerimise korda või mootorivõimsuse piiranguid. |
| --- | --- |

b)

püügitegevus toimub aladel, mille suhtes kohaldatakse püügikoormuse reguleerimise korda või mootorivõimsuse piiranguid.

Muudatusettepanek 136

Muudatusettepanek 136

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 35

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 35

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 39 a – lõige 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Lisaks tagavad liikmesriigid, et laevadel, kus on toime pandud rikkumine, mis seisneb mootori seadistamises eesmärgiga suurendada selle võimsust üle mootori sertifikaadil näidatud mootori maksimumvõimsuse töörežiimil, paigaldatakse statsionaarsed seadmed mootorivõimsuse mõõtmiseks ja registreerimiseks. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1a.
     
  Lisaks tagavad liikmesriigid, et laevadel, kus on toime pandud rikkumine, mis seisneb mootori seadistamises eesmärgiga suurendada selle võimsust üle mootori sertifikaadil näidatud mootori maksimumvõimsuse töörežiimil, paigaldatakse statsionaarsed seadmed mootorivõimsuse mõõtmiseks ja registreerimiseks.

Muudatusettepanek 137

Muudatusettepanek 137

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 35

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 35

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 39a – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Lõikes 1 osutatud seadmed, eelkõige statsionaarselt võllile kinnitatud tensoandurid ja pöördeloendurid, tagavad jõuallikaga võimsuse pideva mõõtmise kilovattides. | 2.   Lõikes 1 osutatud seadmed, eelkõige statsionaarselt võllile kinnitatud tensoandurid ja pöördeloendurid, tagavad jõuallikaga võimsuse pideva mõõtmise
  ja salvestamise
  kilovattides. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Lõikes 1 osutatud seadmed, eelkõige statsionaarselt võllile kinnitatud tensoandurid ja pöördeloendurid, tagavad jõuallikaga võimsuse pideva mõõtmise kilovattides.

2.   Lõikes 1 osutatud seadmed, eelkõige statsionaarselt võllile kinnitatud tensoandurid ja pöördeloendurid, tagavad jõuallikaga võimsuse pideva mõõtmise
  ja salvestamise
  kilovattides.

Muudatusettepanek 138

Muudatusettepanek 138

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 35 a (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 35 a (uus)

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 40 – lõige 3

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 35a) | artikli 40 lõige 3 asendatakse järgmisega: |

Kehtiv tekst

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

35a)

35a)

artikli 40 lõige 3 asendatakse järgmisega:

3.   Liikmesriikide pädevad ametiasutused võivad määrata mootorivõimsuse sertifitseerimise klassifikatsiooniühingutele või muudele käitajatele, kel on vajalik kompetentsus mootori võimsuse tehniliseks kontrolliks. Kõnealused klassifikatsiooniühingud või muud käitajad kinnitavad, et peajõuseade ei suuda ületada ametlikult määratud võimsust vaid juhul, kui ei ole mingit võimalust suurendada peajõuseadme talitlust üle sertifitseeritud võimsuse.

„3.   Liikmesriikide pädevad ametiasutused võivad määrata mootorivõimsuse sertifitseerimise klassifikatsiooniühingutele või muudele käitajatele, kel on vajalik kompetentsus mootori võimsuse tehniliseks kontrolliks. Kõnealused klassifikatsiooniühingud või muud käitajad kinnitavad, et peajõuseade ei suuda ületada ametlikult määratud võimsust vaid juhul, kui ei ole mingit võimalust suurendada peajõuseadme talitlust üle sertifitseeritud võimsuse.
  Kõnealused sertifitseerimisühingud ja muud ettevõtjad vastutavad sertifikaatide õigsuse eest.“

Muudatusettepanek 139

Muudatusettepanek 139

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 36

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 36

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 40 – lõige 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 6.   
  Komisjon võib kehtestada rakendusaktidega
  üksikasjalikud
  eeskirjad
  peajõuseadme võimsuse sertifitseerimise kohta.
  Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 119 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega. | 6.   
  Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 119a vastu delegeeritud õigusakte, millega kehtestatakse
  üksikasjalikud
  normid
  peajõuseadme võimsuse sertifitseerimise kohta. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

6.   
  Komisjon võib kehtestada rakendusaktidega
  üksikasjalikud
  eeskirjad
  peajõuseadme võimsuse sertifitseerimise kohta.
  Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 119 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

6.   
  Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 119a vastu delegeeritud õigusakte, millega kehtestatakse
  üksikasjalikud
  normid
  peajõuseadme võimsuse sertifitseerimise kohta.

Muudatusettepanek 140

Muudatusettepanek 140

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 37

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 37

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 41 – lõige 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Liikmesriigid kontrollivad tonnaaži ja mootori võimsust iseloomustavate andmete täpsust ja sidusust, kasutades kogu asjaomase laeva tehniliste näitajatega seotud kättesaadavat teavet. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Liikmesriigid kontrollivad tonnaaži ja mootori võimsust iseloomustavate andmete täpsust ja sidusust, kasutades kogu asjaomase laeva tehniliste näitajatega seotud kättesaadavat teavet.

Liikmesriigid kontrollivad tonnaaži ja mootori võimsust iseloomustavate andmete täpsust ja sidusust, kasutades kogu asjaomase laeva tehniliste näitajatega seotud kättesaadavat teavet.

Muudatusettepanek 141

Muudatusettepanek 141

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 37

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 37

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 41 – lõige 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Liikmesriigid teavitavad komisjoni artiklis 118 osutatud aruande osana käesolevas artiklis osutatud kontrollide tulemustest ja võetud meetmetest, kui kalalaeva mootori võimsus või tonnaaž on suurem kui kalalaevatunnistusel või liidu või riigi laevastikuregistris märgitud. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Liikmesriigid teavitavad komisjoni artiklis 118 osutatud aruande osana käesolevas artiklis osutatud kontrollide tulemustest ja võetud meetmetest, kui kalalaeva mootori võimsus või tonnaaž on suurem kui kalalaevatunnistusel või liidu või riigi laevastikuregistris märgitud.

Liikmesriigid teavitavad komisjoni artiklis 118 osutatud aruande osana käesolevas artiklis osutatud kontrollide tulemustest ja võetud meetmetest, kui kalalaeva mootori võimsus või tonnaaž on suurem kui kalalaevatunnistusel või liidu või riigi laevastikuregistris märgitud.

Muudatusettepanek 142

Muudatusettepanek 142

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 39 a (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 39 a (uus)

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 44

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 39a) | artikkel 44 asendatakse järgmisega: |

Kehtiv tekst

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

39a)

39a)

artikkel 44 asendatakse järgmisega:

Artikkel 44

„Artikkel 44

Mitmeaastase kavaga hõlmatud põhjalähedaste liikide saagi eraldi ladustamine

Mitmeaastase kavaga hõlmatud põhjalähedaste liikide saagi eraldi ladustamine

1.   Liidu selliste kalalaevade pardal, mille kogupikkus on 12 meetrit või rohkem, hoitav
  mitmeaastase kavaga
  hõlmatud põhjalähedaste
  liikide
  kogu saak pannakse iga kalaliigi kaupa eraldi kastidesse, lahtritesse või konteineritesse, mis on eristatavad muudest kastidest, lahtritest või konteineritest.

1.   Liidu selliste kalalaevade pardal, mille kogupikkus on 12 meetrit või rohkem, hoitav
  artikli 95, sealhulgas eraldi ladustamist käsitlevate sätete kohaselt vastu võetud taastamiskava, kontrolli- ja inspekteerimisalase eriprogrammi või mitmeaastastes kavades kindlaks määratud erikontrolli meetmetega
  hõlmatud põhjalähedaste
  sihtliikide
  kogu saak pannakse iga kalaliigi kaupa eraldi kastidesse, lahtritesse või konteineritesse, mis on eristatavad muudest kastidest, lahtritest või konteineritest.

2.   Liidu kalalaevade kaptenid hoiavad
  mitmeaastase kavaga hõlmatud
  põhjalähedaste liikide saaki vastavalt lastiplaanile, milles on kirjeldatud eri liikide asukoht trümmides.

2.   Liidu kalalaevade kaptenid hoiavad
  lõikes 1 osutatud
  põhjalähedaste liikide saaki vastavalt lastiplaanile, milles on kirjeldatud eri liikide asukoht trümmides.

3.   Liidu kalalaeva pardal ei tohi üheski kastis, lahtris või konteineris hoida mis tahes koguses
  mitmeaastase kavaga hõlmatud
  põhjalähedaste liikide saaki segamini mis tahes muude kalandustoodetega.

3.   Liidu kalalaeva pardal ei tohi üheski kastis, lahtris või konteineris hoida mis tahes koguses
  lõikes 1 osutatud
  põhjalähedaste liikide saaki segamini mis tahes muude kalandustoodetega.“

Muudatusettepanek 143

Muudatusettepanek 143

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 42 – punkt a

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 42 – punkt a

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 48 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Kui kaotatud püügivahendit ei ole võimalik päästa, teeb laeva kapten püügipäevikusse artikli 14 lõike 3 kohase märke kaotatud püügivahendi kohta. Lipuliikmesriigi pädev asutus teavitab sellest rannikuliikmesriigi pädevat asutust. | 3.   Kui kaotatud püügivahendit ei ole võimalik päästa, teeb laeva kapten püügipäevikusse artikli 14 lõike 3 kohase märke kaotatud püügivahendi kohta. Lipuliikmesriigi pädev asutus teavitab sellest
  viivitamata
  rannikuliikmesriigi pädevat asutust. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.   Kui kaotatud püügivahendit ei ole võimalik päästa, teeb laeva kapten püügipäevikusse artikli 14 lõike 3 kohase märke kaotatud püügivahendi kohta. Lipuliikmesriigi pädev asutus teavitab sellest rannikuliikmesriigi pädevat asutust.

3.   Kui kaotatud püügivahendit ei ole võimalik päästa, teeb laeva kapten püügipäevikusse artikli 14 lõike 3 kohase märke kaotatud püügivahendi kohta. Lipuliikmesriigi pädev asutus teavitab sellest
  viivitamata
  rannikuliikmesriigi pädevat asutust.

Muudatusettepanek 144

Muudatusettepanek 144

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 42 – punkt b

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 42 – punkt b

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 48 – lõige 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 5.   Liikmesriigid koguvad andmeid kaotatud püügivahendite kohta ja esitavad
  nõudmisel
  selle teabe komisjonile. | 5.   Liikmesriigid koguvad
  ja salvestavad kõiki
  andmeid
  lõikes 3 nimetatud
  kaotatud püügivahendite kohta ja esitavad selle teabe komisjonile
  ja Euroopa Kalanduskontrolli Ametile
  . |
| | Euroopa Kalanduskontrolli Amet edastab selle teabe Euroopa Meresõiduohutuse Ametile ja Euroopa Keskkonnaametile nende omavahelise tõhustatud koostöö raames. |
| | Artikli 93 lõike 1 kohaselt loodud liidu rikkumiste registris loetletakse merel kaotatud püügivahendid ning tagatakse teabe registreerimine ja kättesaadavus liikmesriikidele ja Euroopa Kalanduskontrolli Ametile. |
| | Teave edastatakse elektrooniliselt ja viivitamata. Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 119a vastu käesoleva määruse täiendamiseks delegeeritud õigusakte, millega määratakse täpsemini kindlaks teabe edastamise reeglid. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

5.   Liikmesriigid koguvad andmeid kaotatud püügivahendite kohta ja esitavad
  nõudmisel
  selle teabe komisjonile.

5.   Liikmesriigid koguvad
  ja salvestavad kõiki
  andmeid
  lõikes 3 nimetatud
  kaotatud püügivahendite kohta ja esitavad selle teabe komisjonile
  ja Euroopa Kalanduskontrolli Ametile
  .

Euroopa Kalanduskontrolli Amet edastab selle teabe Euroopa Meresõiduohutuse Ametile ja Euroopa Keskkonnaametile nende omavahelise tõhustatud koostöö raames.

Euroopa Kalanduskontrolli Amet edastab selle teabe Euroopa Meresõiduohutuse Ametile ja Euroopa Keskkonnaametile nende omavahelise tõhustatud koostöö raames.

Artikli 93 lõike 1 kohaselt loodud liidu rikkumiste registris loetletakse merel kaotatud püügivahendid ning tagatakse teabe registreerimine ja kättesaadavus liikmesriikidele ja Euroopa Kalanduskontrolli Ametile.

Artikli 93 lõike 1 kohaselt loodud liidu rikkumiste registris loetletakse merel kaotatud püügivahendid ning tagatakse teabe registreerimine ja kättesaadavus liikmesriikidele ja Euroopa Kalanduskontrolli Ametile.

Teave edastatakse elektrooniliselt ja viivitamata. Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 119a vastu käesoleva määruse täiendamiseks delegeeritud õigusakte, millega määratakse täpsemini kindlaks teabe edastamise reeglid.

Teave edastatakse elektrooniliselt ja viivitamata. Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 119a vastu käesoleva määruse täiendamiseks delegeeritud õigusakte, millega määratakse täpsemini kindlaks teabe edastamise reeglid.

Muudatusettepanek 145

Muudatusettepanek 145

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 43

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 43

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 50 – pealkiri

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Püügikeelualade kontroll | Püügikeelualade
  ja merekaitsealade
  kontroll |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Püügikeelualade kontroll

Püügikeelualade
  ja merekaitsealade
  kontroll

ja merekaitsealade

Muudatusettepanek 146

Muudatusettepanek 146

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 43

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 43

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 50 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Püügitegevust liidu vetes asuvatel püügikeelualadel kontrollib rannikuliikmesriik. Rannikuliikmesriigil peab olema süsteem, millega tuvastada ja registreerida kalalaevade sisenemist tema jurisdiktsiooni või suveräänsete õiguste alla kuuluvale püügikeelualale ning sealt läbisõitu ja väljumist. | 1.   Püügitegevust liidu vetes asuvatel püügikeelualadel
  ja merekaitsealadel
  kontrollib rannikuliikmesriik. Rannikuliikmesriigil peab olema süsteem, millega tuvastada ja registreerida kalalaevade sisenemist tema jurisdiktsiooni või suveräänsete õiguste alla kuuluvale püügikeelualale
  ja merekaitsealadele
  ning sealt läbisõitu ja väljumist. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Püügitegevust liidu vetes asuvatel püügikeelualadel kontrollib rannikuliikmesriik. Rannikuliikmesriigil peab olema süsteem, millega tuvastada ja registreerida kalalaevade sisenemist tema jurisdiktsiooni või suveräänsete õiguste alla kuuluvale püügikeelualale ning sealt läbisõitu ja väljumist.

1.   Püügitegevust liidu vetes asuvatel püügikeelualadel
  ja merekaitsealadel
  kontrollib rannikuliikmesriik. Rannikuliikmesriigil peab olema süsteem, millega tuvastada ja registreerida kalalaevade sisenemist tema jurisdiktsiooni või suveräänsete õiguste alla kuuluvale püügikeelualale
  ja merekaitsealadele
  ning sealt läbisõitu ja väljumist.

Muudatusettepanek 147

Muudatusettepanek 147

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 43

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 43

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 50 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Liidu kalalaevade püügitegevust avamerel või kolmanda riigi vetes asuvatel püügikeelualadel kontrollib lipuliikmesriik. | 2.   Liidu kalalaevade püügitegevust avamerel või kolmanda riigi vetes asuvatel püügikeelualadel
  ja merekaitsealadel
  kontrollib lipuliikmesriik. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Liidu kalalaevade püügitegevust avamerel või kolmanda riigi vetes asuvatel püügikeelualadel kontrollib lipuliikmesriik.

2.   Liidu kalalaevade püügitegevust avamerel või kolmanda riigi vetes asuvatel püügikeelualadel
  ja merekaitsealadel
  kontrollib lipuliikmesriik.

Muudatusettepanek 148

Muudatusettepanek 148

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 43

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 43

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 50 – lõige 3 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Läbisõit püügikeelualalt on lubatud kõikidele kalalaevadele, millel ei ole lubatud sellistes alades kala püüda, järgmistel tingimustel: | 3.   Läbisõit püügikeelualalt
  või merekaitsealalt
  on lubatud kõikidele kalalaevadele, millel ei ole lubatud sellistes alades kala püüda, järgmistel tingimustel: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.   Läbisõit püügikeelualalt on lubatud kõikidele kalalaevadele, millel ei ole lubatud sellistes alades kala püüda, järgmistel tingimustel:

3.   Läbisõit püügikeelualalt
  või merekaitsealalt
  on lubatud kõikidele kalalaevadele, millel ei ole lubatud sellistes alades kala püüda, järgmistel tingimustel:

Muudatusettepanek 149

Muudatusettepanek 149

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 44

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 44

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 55 – lõige 1 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Liikmesriigid tagavad, et nende territooriumil ja liidu vetes teostatav
  harrastuskalapüük
  oleks kooskõlas ühise kalanduspoliitika eesmärkide ja
  eeskirjadega
  . | Liikmesriigid tagavad, et nende territooriumil ja liidu vetes teostatav
  harrastuspüük
  oleks kooskõlas ühise kalanduspoliitika eesmärkide ja
  eeskirjade ning liidu kaitsemeetmetega, sealhulgas mitmeaastaste kavade osana vastu võetud kaitsemeetmetega
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Liikmesriigid tagavad, et nende territooriumil ja liidu vetes teostatav
  harrastuskalapüük
  oleks kooskõlas ühise kalanduspoliitika eesmärkide ja
  eeskirjadega
  .

harrastuskalapüük

eeskirjadega

Liikmesriigid tagavad, et nende territooriumil ja liidu vetes teostatav
  harrastuspüük
  oleks kooskõlas ühise kalanduspoliitika eesmärkide ja
  eeskirjade ning liidu kaitsemeetmetega, sealhulgas mitmeaastaste kavade osana vastu võetud kaitsemeetmetega
  .

harrastuspüük

eeskirjade ning liidu kaitsemeetmetega, sealhulgas mitmeaastaste kavade osana vastu võetud kaitsemeetmetega

Muudatusettepanek 150

Muudatusettepanek 150

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 44

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 44

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 55 – lõige 1 – punkt 2 – alapunkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | loovad registreerimise või lubade andmise süsteemi, et jälgida, kui palju on
  harrastuskalapüügiga
  seotud füüsilisi ja juriidilisi isikuid ning |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(a)

loovad registreerimise või lubade andmise süsteemi, et jälgida, kui palju on
  harrastuskalapüügiga
  seotud füüsilisi ja juriidilisi isikuid ning

harrastuskalapüügiga

| a) | loovad
  liikmesriikide juba olemasolevatele tavadele tuginedes
  registreerimise või lubade andmise süsteemi, et jälgida, kui palju on
  harrastuspüügiga
  seotud füüsilisi ja juriidilisi isikuid
  , ning asjakohase sanktsioonide süsteemi nõuete täitmata jätmise korral, teavitades lubade taotlejaid piirkonnas kohaldatavatest liidu kaitsemeetmetest, sealhulgas püügipiirangutest ja sanktsioone reguleerivast korrast,
  ning |
| --- | --- |

a)

loovad
  liikmesriikide juba olemasolevatele tavadele tuginedes
  registreerimise või lubade andmise süsteemi, et jälgida, kui palju on
  harrastuspüügiga
  seotud füüsilisi ja juriidilisi isikuid
  , ning asjakohase sanktsioonide süsteemi nõuete täitmata jätmise korral, teavitades lubade taotlejaid piirkonnas kohaldatavatest liidu kaitsemeetmetest, sealhulgas püügipiirangutest ja sanktsioone reguleerivast korrast,
  ning

liikmesriikide juba olemasolevatele tavadele tuginedes

harrastuspüügiga

, ning asjakohase sanktsioonide süsteemi nõuete täitmata jätmise korral, teavitades lubade taotlejaid piirkonnas kohaldatavatest liidu kaitsemeetmetest, sealhulgas püügipiirangutest ja sanktsioone reguleerivast korrast,

Muudatusettepanek 151

Muudatusettepanek 151

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 44

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 44

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 55 – lõige 1 – punkt 2 – alapunkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | koguvad andmeid sellise püügiga saadud saagi kohta
  kas püügi registreerimise või muu andmekogumismehhanismi kaudu, millest teatatakse komisjonile
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(b)

koguvad andmeid sellise püügiga saadud saagi kohta
  kas püügi registreerimise või muu andmekogumismehhanismi kaudu, millest teatatakse komisjonile
  .

kas püügi registreerimise või muu andmekogumismehhanismi kaudu, millest teatatakse komisjonile

| b) | koguvad andmeid sellise püügiga saadud saagi kohta
  lihtsa, tasuta, ühtlustatud elektroonilise vormi või rakenduse abil
  . |
| --- | --- |

b)

koguvad andmeid sellise püügiga saadud saagi kohta
  lihtsa, tasuta, ühtlustatud elektroonilise vormi või rakenduse abil
  .

lihtsa, tasuta, ühtlustatud elektroonilise vormi või rakenduse abil

Muudatusettepanek 152

Muudatusettepanek 152

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 44

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 44

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 55 – lõige 2 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Seoses kalavarude, kalavarurühmade ja liikidega, mille harrastuspüügi suhtes kohaldatakse liidu kaitsemeetmeid, teevad liikmesriigid järgmist: | 2.   Seoses kalavarude, kalavarurühmade ja liikidega, mille harrastuspüügi suhtes kohaldatakse liidu kaitsemeetmeid,
  sealhulgas mitmeaastaste kavade osana vastu võetud täiendavaid kaitsemeetmeid,
  teevad liikmesriigid järgmist: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Seoses kalavarude, kalavarurühmade ja liikidega, mille harrastuspüügi suhtes kohaldatakse liidu kaitsemeetmeid, teevad liikmesriigid järgmist:

2.   Seoses kalavarude, kalavarurühmade ja liikidega, mille harrastuspüügi suhtes kohaldatakse liidu kaitsemeetmeid,
  sealhulgas mitmeaastaste kavade osana vastu võetud täiendavaid kaitsemeetmeid,
  teevad liikmesriigid järgmist:

Muudatusettepanek 153

Muudatusettepanek 153

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 44

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 44

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 55 – lõige 2 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | tagavad, et selliste kalavarurühmade või liikide harrastuspüügiga tegelevad füüsilised ja juriidilised isikud registreerivad ja esitavad püügiaruanded elektrooniliselt pädevatele asutustele iga päev või iga püügireisi järel ning |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(a)

tagavad, et selliste kalavarurühmade või liikide harrastuspüügiga tegelevad füüsilised ja juriidilised isikud registreerivad ja esitavad püügiaruanded elektrooniliselt pädevatele asutustele iga päev või iga püügireisi järel ning

| a) | tagavad, et selliste kalavarurühmade või liikide harrastuspüügiga tegelevad füüsilised ja juriidilised isikud
  saavad selget teavet kohaldatavate liidu kaitsemeetmete kohta,
  registreerivad ja esitavad püügiaruanded elektrooniliselt pädevatele asutustele iga päev või iga püügireisi järel ning |
| --- | --- |

a)

tagavad, et selliste kalavarurühmade või liikide harrastuspüügiga tegelevad füüsilised ja juriidilised isikud
  saavad selget teavet kohaldatavate liidu kaitsemeetmete kohta,
  registreerivad ja esitavad püügiaruanded elektrooniliselt pädevatele asutustele iga päev või iga püügireisi järel ning

saavad selget teavet kohaldatavate liidu kaitsemeetmete kohta,

Muudatusettepanek 342

Muudatusettepanek 342

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 44

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 44

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 55 – lõige 3 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Kalastusturismis kasutatava kalalaeva kapten teavitab iga kord, kui kalalaeva sel konkreetsel eesmärgil kasutatakse, eelnevalt pädevat asutust. Artiklit 15 ei kohaldata. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3a.
     
  Kalastusturismis kasutatava kalalaeva kapten teavitab iga kord, kui kalalaeva sel konkreetsel eesmärgil kasutatakse, eelnevalt pädevat asutust. Artiklit 15 ei kohaldata.

Muudatusettepanek 154

Muudatusettepanek 154

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 44

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 44

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 55 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.
     
  Artiklis 93a osutatud riiklikud kontrolliprogrammid sisaldavad konkreetseid harrastuspüügiga seotud kontrollitegevusi. | välja jäetud |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4.
     
  Artiklis 93a osutatud riiklikud kontrolliprogrammid sisaldavad konkreetseid harrastuspüügiga seotud kontrollitegevusi.

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 155

Muudatusettepanek 155

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 44

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 44

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 55 – lõige 5 – punkt 1 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Komisjon võib kehtestada rakendusaktidega eeskirjad
  , milles käsitletakse järgmist: | Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 119a vastu delegeeritud õigusakte, millega täiendatakse käesolevat määrust, sätestades üksikasjalikud reeglid
  , milles käsitletakse järgmist: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Komisjon võib kehtestada rakendusaktidega eeskirjad
  , milles käsitletakse järgmist:

Komisjon võib kehtestada rakendusaktidega eeskirjad

Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 119a vastu delegeeritud õigusakte, millega täiendatakse käesolevat määrust, sätestades üksikasjalikud reeglid
  , milles käsitletakse järgmist:

Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 119a vastu delegeeritud õigusakte, millega täiendatakse käesolevat määrust, sätestades üksikasjalikud reeglid

Muudatusettepanek 343

Muudatusettepanek 343

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 44

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 44

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 55 – lõige 5 – punkt a a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | aa) | lõikes 3a osutatud kalalaeva kapteni teade, |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

aa)

aa)

lõikes 3a osutatud kalalaeva kapteni teade,

lõikes 3a osutatud kalalaeva kapteni teade,

Muudatusettepanek 156

Muudatusettepanek 156

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 44

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 44

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 55 – lõige 5 – punkt 1 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | andmete kogumine ja registreerimine ning püügiandmete esitamine, |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(b)

andmete kogumine ja registreerimine ning püügiandmete esitamine,

| b) | andmete kogumine ja registreerimine ning püügiandmete esitamine
  lihtsa, tasuta ja ühtlustatud elektroonilise vormi või rakenduse abil
  , |
| --- | --- |

b)

andmete kogumine ja registreerimine ning püügiandmete esitamine
  lihtsa, tasuta ja ühtlustatud elektroonilise vormi või rakenduse abil
  ,

lihtsa, tasuta ja ühtlustatud elektroonilise vormi või rakenduse abil

Muudatusettepanek 157

Muudatusettepanek 157

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 44

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 44

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 55 – lõige 5 – punkt 1 – punkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (c) | harrastuskalapüügiks kasutavate
  laevade seire ja |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(c)

harrastuskalapüügiks kasutavate
  laevade seire ja

harrastuskalapüügiks kasutavate

| c) | kalastusturismiks kasutatavate
  laevade
  ja prahitud harrastuspüügilaevade
  seire ja |
| --- | --- |

c)

kalastusturismiks kasutatavate
  laevade
  ja prahitud harrastuspüügilaevade
  seire ja

kalastusturismiks kasutatavate

ja prahitud harrastuspüügilaevade

Muudatusettepanek 158

Muudatusettepanek 158

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 44

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 44

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 55 – lõige 5 – punkt 1 – punkt d

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (d) | harrastuskalapüügiks kasutatavate püügivahendite märgistamine. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(d)

harrastuskalapüügiks kasutatavate püügivahendite märgistamine.

| d) | harrastuskalapüügiks kasutatavate püügivahendite märgistamine
  lihtsal ja proportsionaalsel viisil
  . |
| --- | --- |

d)

harrastuskalapüügiks kasutatavate püügivahendite märgistamine
  lihtsal ja proportsionaalsel viisil
  .

lihtsal ja proportsionaalsel viisil

Muudatusettepanek 159

Muudatusettepanek 159

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 44

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 44

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 55 – lõige 5 – punkt 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 119 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega. | välja jäetud |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 119 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 119 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 160

Muudatusettepanek 160

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 44

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 44

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 55 – lõige 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 6.   Käesolevat artiklit kohaldatakse kogu
  harrastuskalapüügi
  suhtes, sealhulgas turismisektoris ja spordivõistluste raames äriettevõtjate poolt korraldatud püügitegevuse suhtes. | 6.   Käesolevat artiklit kohaldatakse kogu
  harrastuspüügi
  suhtes,
  nagu laevalt või laevadeta tehtava ja igasuguse püügimeetodi kasutamisega harrastuspüük,
  sealhulgas turismisektoris ja spordivõistluste raames äriettevõtjate poolt korraldatud püügitegevuse suhtes
  , samuti kalastusturismi raames ja prahitud harrastuspüügilaevadega seoses
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

6.   Käesolevat artiklit kohaldatakse kogu
  harrastuskalapüügi
  suhtes, sealhulgas turismisektoris ja spordivõistluste raames äriettevõtjate poolt korraldatud püügitegevuse suhtes.

6.   Käesolevat artiklit kohaldatakse kogu
  harrastuspüügi
  suhtes,
  nagu laevalt või laevadeta tehtava ja igasuguse püügimeetodi kasutamisega harrastuspüük,
  sealhulgas turismisektoris ja spordivõistluste raames äriettevõtjate poolt korraldatud püügitegevuse suhtes
  , samuti kalastusturismi raames ja prahitud harrastuspüügilaevadega seoses
  .

Muudatusettepanek 161

Muudatusettepanek 161

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 44 a(uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 44 a(uus)

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Va peatükk (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 44a) | IV jaotisesse lisatakse järgmine peatükk:



  „Va PEATÜKK




  Laevadeta kalapüügi kontroll





  Artikkel 55a




  Laevadeta kalapüük





  1.
     
  Liikmesriigid tagavad, et nende territooriumil tehtav laevadeta kalapüük oleks kooskõlas ühise kalanduspoliitika eesmärkide ja eeskirjadega.






  2.
     
  Selleks loovad liikmesriigid registreerimise või lubade andmise süsteemi, et jälgida, kui palju on laevadeta kalapüügiga seotud füüsilisi ja juriidilisi isikuid.“ |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

44a)

44a)

IV jaotisesse lisatakse järgmine peatükk:

„Va PEATÜKK

„Va PEATÜKK

Laevadeta kalapüügi kontroll

Laevadeta kalapüügi kontroll

Artikkel 55a

Laevadeta kalapüük

1.
     
  Liikmesriigid tagavad, et nende territooriumil tehtav laevadeta kalapüük oleks kooskõlas ühise kalanduspoliitika eesmärkide ja eeskirjadega.

2.
     
  Selleks loovad liikmesriigid registreerimise või lubade andmise süsteemi, et jälgida, kui palju on laevadeta kalapüügiga seotud füüsilisi ja juriidilisi isikuid.“

Muudatusettepanek 332

Muudatusettepanek 332

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 46

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 46

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 56 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Iga liikmesriik vastutab oma territooriumil ühise kalanduspoliitika eeskirjade kohaldamise kontrolli eest kalandus- ja vesiviljelustoodete turustamise igal etapil alates nende turule laskmisest kuni jaemüügini, sealhulgas transportimisel. Liikmesriigid võtavad eelkõige meetmeid tagamaks, et neid kalandustooteid, mis on toodetud kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väikematest kaladest, mille suhtes kehtib määruse (EL) nr 1380/2013 artiklis 15 sätestatud lossimiskohustus, kasutatakse muuks otstarbeks kui vahetult inimtoiduks. | 1.   Iga liikmesriik vastutab oma territooriumil ühise kalanduspoliitika eeskirjade kohaldamise kontrolli eest kalandus- ja vesiviljelustoodete turustamise igal etapil alates nende turule laskmisest kuni jaemüügini, sealhulgas
  HORECA sektoris ja
  transportimisel. Liikmesriigid võtavad eelkõige meetmeid tagamaks, et neid kalandustooteid, mis on toodetud kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väikematest kaladest, mille suhtes kehtib määruse (EL) nr 1380/2013 artiklis 15 sätestatud lossimiskohustus, kasutatakse muuks otstarbeks kui vahetult inimtoiduks.
  Erandina määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikest 11 võib sotsiaalse solidaarsuse huvides ja raiskamise vähendamiseks annetada kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksematest ja lossimiskohustuse alla kuuluvatest kaladest saadud tooteid heategevuslikel ja/või sotsiaalsetel eesmärkidel. Kõnealune erand ei tohi tuua kaasa kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksema saagi turu loomist. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Iga liikmesriik vastutab oma territooriumil ühise kalanduspoliitika eeskirjade kohaldamise kontrolli eest kalandus- ja vesiviljelustoodete turustamise igal etapil alates nende turule laskmisest kuni jaemüügini, sealhulgas transportimisel. Liikmesriigid võtavad eelkõige meetmeid tagamaks, et neid kalandustooteid, mis on toodetud kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väikematest kaladest, mille suhtes kehtib määruse (EL) nr 1380/2013 artiklis 15 sätestatud lossimiskohustus, kasutatakse muuks otstarbeks kui vahetult inimtoiduks.

1.   Iga liikmesriik vastutab oma territooriumil ühise kalanduspoliitika eeskirjade kohaldamise kontrolli eest kalandus- ja vesiviljelustoodete turustamise igal etapil alates nende turule laskmisest kuni jaemüügini, sealhulgas
  HORECA sektoris ja
  transportimisel. Liikmesriigid võtavad eelkõige meetmeid tagamaks, et neid kalandustooteid, mis on toodetud kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väikematest kaladest, mille suhtes kehtib määruse (EL) nr 1380/2013 artiklis 15 sätestatud lossimiskohustus, kasutatakse muuks otstarbeks kui vahetult inimtoiduks.
  Erandina määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikest 11 võib sotsiaalse solidaarsuse huvides ja raiskamise vähendamiseks annetada kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksematest ja lossimiskohustuse alla kuuluvatest kaladest saadud tooteid heategevuslikel ja/või sotsiaalsetel eesmärkidel. Kõnealune erand ei tohi tuua kaasa kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksema saagi turu loomist.

Muudatusettepanek 163

Muudatusettepanek 163

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 46

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 46

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 56a – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   
  Püügist või saagikogumisest saadud
  kalandus- ja vesiviljelustoodetest koostatakse enne turule laskmist partiid. | 1.   Kalandus- ja vesiviljelustoodetest koostatakse enne turule laskmist partiid. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   
  Püügist või saagikogumisest saadud
  kalandus- ja vesiviljelustoodetest koostatakse enne turule laskmist partiid.

1.   Kalandus- ja vesiviljelustoodetest koostatakse enne turule laskmist partiid.

Muudatusettepanek 164

Muudatusettepanek 164

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 46

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 46

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 56a – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Partii koosneb samal viisil esitatud ainult üht liiki hõlmavatest kalandus- ja vesiviljelustoodetest, mis on saadud samast asjakohasest geograafilisest piirkonnast ja samast kalalaevast või kalalaevade rühmast või samast vesiviljeluse tootmisüksusest. | 2.   
  Selleks et lasta turule kalandus- ja vesiviljelustooteid, mis kuuluvad nõukogu määrusega (EMÜ) nr 2658/87 kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri gruppi 3, koosneb
  partii samal viisil esitatud ainult üht liiki hõlmavatest
  toodetest
  , mis on saadud samast geograafilisest piirkonnast, samast kalalaevast või kalalaevade rühmast või samast vesiviljeluse tootmisüksusest. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Partii koosneb samal viisil esitatud ainult üht liiki hõlmavatest kalandus- ja vesiviljelustoodetest, mis on saadud samast asjakohasest geograafilisest piirkonnast ja samast kalalaevast või kalalaevade rühmast või samast vesiviljeluse tootmisüksusest.

2.   
  Selleks et lasta turule kalandus- ja vesiviljelustooteid, mis kuuluvad nõukogu määrusega (EMÜ) nr 2658/87 kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri gruppi 3, koosneb
  partii samal viisil esitatud ainult üht liiki hõlmavatest
  toodetest
  , mis on saadud samast geograafilisest piirkonnast, samast kalalaevast või kalalaevade rühmast või samast vesiviljeluse tootmisüksusest.

Muudatusettepanek 165

Muudatusettepanek 165

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 46

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 46

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 56a – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   
  Erandina lõikest
  2 võib kalalaeva käitaja, tootjaorganisatsioon, mille liige kalalaeva käitaja on, või registreeritud ostja koostada enne turule laskmist
  partii
  samal viisil esitatud mitut kalaliiki sisaldavatest kalandustoodetest, mille kogukaal on alla 30 kilo ning mis on püütud samast asjakohasest geograafilisest piirkonnast ühe laeva kohta päevas. | 3.   
  Vaatamata lõikele
  2 võib kalalaeva käitaja, tootjaorganisatsioon, mille liige kalalaeva käitaja on,
  enampakkumiste korraldaja
  või registreeritud ostja koostada enne turule laskmist
  kogumi
  samal viisil esitatud mitut kalaliiki sisaldavatest kalandustoodetest, mille kogukaal on alla 30 kilo ning mis on püütud samast asjakohasest geograafilisest piirkonnast ühe laeva kohta päevas. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.   
  Erandina lõikest
  2 võib kalalaeva käitaja, tootjaorganisatsioon, mille liige kalalaeva käitaja on, või registreeritud ostja koostada enne turule laskmist
  partii
  samal viisil esitatud mitut kalaliiki sisaldavatest kalandustoodetest, mille kogukaal on alla 30 kilo ning mis on püütud samast asjakohasest geograafilisest piirkonnast ühe laeva kohta päevas.

3.   
  Vaatamata lõikele
  2 võib kalalaeva käitaja, tootjaorganisatsioon, mille liige kalalaeva käitaja on,
  enampakkumiste korraldaja
  või registreeritud ostja koostada enne turule laskmist
  kogumi
  samal viisil esitatud mitut kalaliiki sisaldavatest kalandustoodetest, mille kogukaal on alla 30 kilo ning mis on püütud samast asjakohasest geograafilisest piirkonnast ühe laeva kohta päevas.

Muudatusettepanek 166

Muudatusettepanek 166

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 46

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 46

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 56a – lõige 4 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Erandina määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikest 11 võib sotsiaalse solidaarsuse huvides ja raiskamise vähendamiseks kasutada asjaomaste kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksemaid kalu heategevuslikel ja/või sotsiaalsetel eesmärkidel. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4a.
     
  Erandina määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikest 11 võib sotsiaalse solidaarsuse huvides ja raiskamise vähendamiseks kasutada asjaomaste kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksemaid kalu heategevuslikel ja/või sotsiaalsetel eesmärkidel.

Muudatusettepanek 167

Muudatusettepanek 167

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 46

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 46

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 56a – lõige 5 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 5.   Pärast turule laskmist võib kalandus- ja vesiviljelustoodete partii liita teise partiiga või lahutada mitmeks partiiks ainult siis, kui ühendamisel või jagamisel saadud
  partii
  vastab järgmistele tingimustele: | 5.   Pärast turule laskmist võib kalandus- ja vesiviljelustoodete partii liita teise partiiga või lahutada mitmeks partiiks ainult siis, kui ühendamisel või jagamisel saadud
  kogum
  vastab järgmistele tingimustele: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

5.   Pärast turule laskmist võib kalandus- ja vesiviljelustoodete partii liita teise partiiga või lahutada mitmeks partiiks ainult siis, kui ühendamisel või jagamisel saadud
  partii
  vastab järgmistele tingimustele:

5.   Pärast turule laskmist võib kalandus- ja vesiviljelustoodete partii liita teise partiiga või lahutada mitmeks partiiks ainult siis, kui ühendamisel või jagamisel saadud
  kogum
  vastab järgmistele tingimustele:

Muudatusettepanek 168

Muudatusettepanek 168

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 46

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 46

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 56a – lõige 5 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | partii koosneb samal viisil esitatud ainult üht liiki hõlmavatest kalandus- ja vesiviljelustoodetest; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(a)

(a)

partii koosneb samal viisil esitatud ainult üht liiki hõlmavatest kalandus- ja vesiviljelustoodetest;

partii koosneb samal viisil esitatud ainult üht liiki hõlmavatest kalandus- ja vesiviljelustoodetest;

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 169

Muudatusettepanek 169

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 46

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 46

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 56a – lõige 5 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | uu(t)e
  moodustatud partii
  (de)
  kohta esitatakse artikli 58 lõigetes 5 ja 6 osutatud jälgitavusteave; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(b)

uu(t)e
  moodustatud partii
  (de)
  kohta esitatakse artikli 58 lõigetes 5 ja 6 osutatud jälgitavusteave;

uu(t)e

(de)

| b) | uue
  moodustatud
  kogumi või
  partii kohta esitatakse artikli 58 lõigetes 5 ja 6 osutatud jälgitavusteave; |
| --- | --- |

b)

uue
  moodustatud
  kogumi või
  partii kohta esitatakse artikli 58 lõigetes 5 ja 6 osutatud jälgitavusteave;

uue

kogumi või

Muudatusettepanek 170

Muudatusettepanek 170

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 46

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 46

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 56a – lõige 5 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (c) | uue moodustatud partii
  turule laskmise
  eest vastutav käitaja suudab esitada teabe uue partii koostise kohta, eelkõige teabe kõigi kalandus- ja vesiviljelustoodete partiide kohta, millest uus partii koosneb
  ning igast eelmisest partiist pärit kalandus-
  ja
  vesiviljelustoodete koguste
  kohta
  , millest uus partii moodustati
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(c)

uue moodustatud partii
  turule laskmise
  eest vastutav käitaja suudab esitada teabe uue partii koostise kohta, eelkõige teabe kõigi kalandus- ja vesiviljelustoodete partiide kohta, millest uus partii koosneb
  ning igast eelmisest partiist pärit kalandus-
  ja
  vesiviljelustoodete koguste
  kohta
  , millest uus partii moodustati
  .

turule laskmise

ning igast eelmisest partiist pärit kalandus-

vesiviljelustoodete koguste

, millest uus partii moodustati

| c) | uue moodustatud
  kalandus- või vesiviljelustoodete kogumi või
  partii
  turul kättesaadavaks tegemise
  eest vastutav käitaja suudab esitada teabe uue
  kogumi või
  partii koostise kohta, eelkõige teabe kõigi kalandus- ja vesiviljelustoodete partiide kohta, millest uus partii koosneb
  , sealhulgas liikide
  ja
  nende päritolu
  kohta. |
| --- | --- |

c)

uue moodustatud
  kalandus- või vesiviljelustoodete kogumi või
  partii
  turul kättesaadavaks tegemise
  eest vastutav käitaja suudab esitada teabe uue
  kogumi või
  partii koostise kohta, eelkõige teabe kõigi kalandus- ja vesiviljelustoodete partiide kohta, millest uus partii koosneb
  , sealhulgas liikide
  ja
  nende päritolu
  kohta.

kalandus- või vesiviljelustoodete kogumi või

turul kättesaadavaks tegemise

kogumi või

, sealhulgas liikide

nende päritolu

Muudatusettepanek 171

Muudatusettepanek 171

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 46

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 46

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 56a – lõige 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 6.   
  Käesolevat artiklit
  kohaldatakse
  üksnes
  nõukogu määrusega (EMÜ) nr 2658/87* kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri gruppi 3 ning grupi 16 rubriikidesse 1604 ja 1605 kuuluvate kalandus- ja vesiviljelustoodete suhtes. | 6.   
  Ilma et see mõjutaks lõike 2 kohaldamist,
  kohaldatakse
  käesolevat artiklit
  nõukogu määrusega (EMÜ) nr 2658/87* kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri gruppi 3 ning grupi 16 rubriikidesse 1604 ja 1605 kuuluvate kalandus- ja vesiviljelustoodete suhtes. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

6.   
  Käesolevat artiklit
  kohaldatakse
  üksnes
  nõukogu määrusega (EMÜ) nr 2658/87* kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri gruppi 3 ning grupi 16 rubriikidesse 1604 ja 1605 kuuluvate kalandus- ja vesiviljelustoodete suhtes.

6.   
  Ilma et see mõjutaks lõike 2 kohaldamist,
  kohaldatakse
  käesolevat artiklit
  nõukogu määrusega (EMÜ) nr 2658/87* kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri gruppi 3 ning grupi 16 rubriikidesse 1604 ja 1605 kuuluvate kalandus- ja vesiviljelustoodete suhtes.

Muudatusettepanek 172

Muudatusettepanek 172

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 46

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 46

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 57 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Kontrolle võib teha tarneahela kõikides etappides, sealhulgas transportimisel. Toodete puhul, mille suhtes kehtivad ühised turustusnormid üksnes turule laskmisel, võivad tarneahela edasistes etappides tehtavad kontrollimised olla dokumendipõhised. | 2.   Kontrolle võib teha tarneahela kõikides etappides, sealhulgas transportimisel
  ja toitlustuses
  . Toodete puhul, mille suhtes kehtivad ühised turustusnormid üksnes turule laskmisel, võivad tarneahela edasistes etappides tehtavad kontrollimised olla dokumendipõhised. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Kontrolle võib teha tarneahela kõikides etappides, sealhulgas transportimisel. Toodete puhul, mille suhtes kehtivad ühised turustusnormid üksnes turule laskmisel, võivad tarneahela edasistes etappides tehtavad kontrollimised olla dokumendipõhised.

2.   Kontrolle võib teha tarneahela kõikides etappides, sealhulgas transportimisel
  ja toitlustuses
  . Toodete puhul, mille suhtes kehtivad ühised turustusnormid üksnes turule laskmisel, võivad tarneahela edasistes etappides tehtavad kontrollimised olla dokumendipõhised.

Muudatusettepanek 173

Muudatusettepanek 173

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 46

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 46

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 58 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Ilma et see piiraks määruses (EÜ) nr 178/2002 sätestatud jälgitavuse nõudeid, peavad kalandus- ja vesiviljelustoodete partiid, sealhulgas ekspordiks ette nähtud kalandus- ja vesiviljelustoodete partiid, olema jälgitavad kõikidel tootmis-, töötlemis- ja turustamisetappidel alates püügist või saagikoristusest kuni jaemüügini. | 1.   Ilma et see piiraks määruses (EÜ) nr 178/2002 sätestatud jälgitavuse nõudeid, peavad kalandus- ja vesiviljelustoodete partiid
  ja kogumid
  , sealhulgas ekspordiks ette nähtud kalandus- ja vesiviljelustoodete partiid, olema jälgitavad kõikidel tootmis-, töötlemis- ja turustamisetappidel alates püügist või saagikoristusest kuni jaemüügini. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Ilma et see piiraks määruses (EÜ) nr 178/2002 sätestatud jälgitavuse nõudeid, peavad kalandus- ja vesiviljelustoodete partiid, sealhulgas ekspordiks ette nähtud kalandus- ja vesiviljelustoodete partiid, olema jälgitavad kõikidel tootmis-, töötlemis- ja turustamisetappidel alates püügist või saagikoristusest kuni jaemüügini.

1.   Ilma et see piiraks määruses (EÜ) nr 178/2002 sätestatud jälgitavuse nõudeid, peavad kalandus- ja vesiviljelustoodete partiid
  ja kogumid
  , sealhulgas ekspordiks ette nähtud kalandus- ja vesiviljelustoodete partiid, olema jälgitavad kõikidel tootmis-, töötlemis- ja turustamisetappidel alates püügist või saagikoristusest kuni jaemüügini.

Muudatusettepanek 174

Muudatusettepanek 174

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 46

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 46

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 58 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Käitaja tagab, et kõigil tootmis-, töötlemis- ja turustamisetappidel püügist või saagikoristusest kuni jaemüügini, on iga kalandus- ja vesiviljelustoodete partii kohta olemas lõigetes 5 ja 6 osutatud teave ning ta | 2.   Käitaja tagab, et kõigil tootmis-, töötlemis- ja turustamisetappidel püügist või saagikoristusest kuni jaemüügini, on iga kalandus- ja vesiviljelustoodete partii
  või kogumi
  kohta olemas lõigetes 5 ja 6 osutatud teave ning ta |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Käitaja tagab, et kõigil tootmis-, töötlemis- ja turustamisetappidel püügist või saagikoristusest kuni jaemüügini, on iga kalandus- ja vesiviljelustoodete partii kohta olemas lõigetes 5 ja 6 osutatud teave ning ta

2.   Käitaja tagab, et kõigil tootmis-, töötlemis- ja turustamisetappidel püügist või saagikoristusest kuni jaemüügini, on iga kalandus- ja vesiviljelustoodete partii
  või kogumi
  kohta olemas lõigetes 5 ja 6 osutatud teave ning ta

Muudatusettepanek 175

Muudatusettepanek 175

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 46

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 46

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 58 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Kalandus- ja vesiviljelustoodete partiid, mis lastakse või tõenäoliselt lastakse ühenduse turule või eksporditakse või tõenäoliselt eksporditakse, peavad olema nõuetekohaselt märgistatud, et tagada iga partii jälgitavus. | 3.   Kalandus- ja vesiviljelustoodete partiid
  ja kogumid
  , mis lastakse või tõenäoliselt lastakse ühenduse turule
  või tehakse või tõenäoliselt tehakse turul kättesaadavaks
  või eksporditakse või tõenäoliselt eksporditakse, peavad olema nõuetekohaselt märgistatud, et tagada iga partii jälgitavus. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.   Kalandus- ja vesiviljelustoodete partiid, mis lastakse või tõenäoliselt lastakse ühenduse turule või eksporditakse või tõenäoliselt eksporditakse, peavad olema nõuetekohaselt märgistatud, et tagada iga partii jälgitavus.

3.   Kalandus- ja vesiviljelustoodete partiid
  ja kogumid
  , mis lastakse või tõenäoliselt lastakse ühenduse turule
  või tehakse või tõenäoliselt tehakse turul kättesaadavaks
  või eksporditakse või tõenäoliselt eksporditakse, peavad olema nõuetekohaselt märgistatud, et tagada iga partii jälgitavus.

Muudatusettepanek 176

Muudatusettepanek 176

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 46

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 46

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 58 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.   Liikmesriigid kontrollivad, et käitajad kasutavad digisüsteeme ja -menetlusi, mis võimaldavad kindlaks määrata kõik käitajad, kellelt nad on saanud kalandus- ja vesiviljelustoodete partiisid ja kellele nad on nimetatud tooteid tarninud. Kõnealune teave tuleb pädevatele asutustele taotluse korral kättesaadavaks teha. | 4.   Liikmesriigid kontrollivad, et käitajad kasutavad digisüsteeme ja -menetlusi, mis võimaldavad kindlaks määrata kõik käitajad, kellelt nad on saanud kalandus- ja vesiviljelustoodete partiisid
  või kogumeid
  ja kellele nad on nimetatud tooteid tarninud. Kõnealune teave tuleb pädevatele asutustele taotluse korral kättesaadavaks teha. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4.   Liikmesriigid kontrollivad, et käitajad kasutavad digisüsteeme ja -menetlusi, mis võimaldavad kindlaks määrata kõik käitajad, kellelt nad on saanud kalandus- ja vesiviljelustoodete partiisid ja kellele nad on nimetatud tooteid tarninud. Kõnealune teave tuleb pädevatele asutustele taotluse korral kättesaadavaks teha.

4.   Liikmesriigid kontrollivad, et käitajad kasutavad digisüsteeme ja -menetlusi, mis võimaldavad kindlaks määrata kõik käitajad, kellelt nad on saanud kalandus- ja vesiviljelustoodete partiisid
  või kogumeid
  ja kellele nad on nimetatud tooteid tarninud. Kõnealune teave tuleb pädevatele asutustele taotluse korral kättesaadavaks teha.

Muudatusettepanek 177

Muudatusettepanek 177

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 46

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 46

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 58 – lõige 5 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 5.   Lõikes 2 osutatud teave kalandus- ja vesiviljelustoodete partiide kohta, välja arvatud liitu imporditud toodete puhul, peab sisaldama järgmisi andmeid: | 5.   Lõikes 2 osutatud teave kalandus- ja vesiviljelustoodete partiide
  või kogumite
  kohta, välja arvatud liitu imporditud toodete puhul, peab sisaldama järgmisi andmeid: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

5.   Lõikes 2 osutatud teave kalandus- ja vesiviljelustoodete partiide kohta, välja arvatud liitu imporditud toodete puhul, peab sisaldama järgmisi andmeid:

5.   Lõikes 2 osutatud teave kalandus- ja vesiviljelustoodete partiide
  või kogumite
  kohta, välja arvatud liitu imporditud toodete puhul, peab sisaldama järgmisi andmeid:

Muudatusettepanek 178

Muudatusettepanek 178

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 46

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 46

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 58 – lõige 5 – punkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (c) | FAO kolmetäheline kood
  ja
  liigi teaduslik nimetus; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(c)

FAO kolmetäheline kood
  ja
  liigi teaduslik nimetus;

ja

| c) | FAO kolmetäheline kood, liigi teaduslik nimetus
  ja tavaline kaubanduslik nimetus
  ; |
| --- | --- |

c)

FAO kolmetäheline kood, liigi teaduslik nimetus
  ja tavaline kaubanduslik nimetus
  ;

ja tavaline kaubanduslik nimetus

Muudatusettepanek 179

Muudatusettepanek 179

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 46

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 46

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 58 – lõige 5 – punkt f

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (f) | kalatoodete puhul püügi kuupäev ning vesiviljelustoodete puhul saagikoristamise kuupäev
  ja
  tootmise kuupäev, kui see on asjakohane; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(f)

kalatoodete puhul püügi kuupäev ning vesiviljelustoodete puhul saagikoristamise kuupäev
  ja
  tootmise kuupäev, kui see on asjakohane;

ja

| f) | kalatoodete puhul püügi
  või kaldale laadimise
  kuupäev ning vesiviljelustoodete puhul saagikoristamise kuupäev
  või
  tootmise kuupäev, kui see on asjakohane; |
| --- | --- |

f)

kalatoodete puhul püügi
  või kaldale laadimise
  kuupäev ning vesiviljelustoodete puhul saagikoristamise kuupäev
  või
  tootmise kuupäev, kui see on asjakohane;

või kaldale laadimise

või

Muudatusettepanek 180

Muudatusettepanek 180

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 46

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 46

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 58 – lõige 6 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 6.   Lõikes 2 osutatud teave liitu imporditud kalandus- ja vesiviljelustoodete partiide kohta peab sisaldama järgmisi andmeid: | 6.   Lõikes 2 osutatud teave liitu imporditud kalandus- ja vesiviljelustoodete partiide
  või kogumite
  kohta peab sisaldama järgmisi andmeid: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

6.   Lõikes 2 osutatud teave liitu imporditud kalandus- ja vesiviljelustoodete partiide kohta peab sisaldama järgmisi andmeid:

6.   Lõikes 2 osutatud teave liitu imporditud kalandus- ja vesiviljelustoodete partiide
  või kogumite
  kohta peab sisaldama järgmisi andmeid:

Muudatusettepanek 181

Muudatusettepanek 181

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 46

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 46

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 58 – lõige 6 – punkt d

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (d) | asjaomane geograafiline piirkond (merest püütud kalandustoodete puhul) või määruse (EL) nr 1379/2013 artikli 38 lõikes 1 määratletud püügi- või tootmispiirkond (mageveekogust püütud kalandus- ja vesiviljelustoodete puhul); |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(d)

asjaomane geograafiline piirkond (merest püütud kalandustoodete puhul) või määruse (EL) nr 1379/2013 artikli 38 lõikes 1 määratletud püügi- või tootmispiirkond (mageveekogust püütud kalandus- ja vesiviljelustoodete puhul);

| d) | asjaomane geograafiline piirkond (merest püütud kalandustoodete puhul)
  , mis on esitatud vastavalt FAO statistilisele piirkonnale/allpiirkonnale/rajoonile, kus püük toimus, ja märge selle kohta, kas saak püüti avamerel, piirkondlike kalavarude majandamise organisatsiooni reguleeritavas piirkonnas või majandusvööndis,
  või määruse (EL) nr 1379/2013 artikli 38 lõikes 1 määratletud püügi- või tootmispiirkond (mageveekogust püütud kalandus- ja vesiviljelustoodete puhul); |
| --- | --- |

d)

asjaomane geograafiline piirkond (merest püütud kalandustoodete puhul)
  , mis on esitatud vastavalt FAO statistilisele piirkonnale/allpiirkonnale/rajoonile, kus püük toimus, ja märge selle kohta, kas saak püüti avamerel, piirkondlike kalavarude majandamise organisatsiooni reguleeritavas piirkonnas või majandusvööndis,
  või määruse (EL) nr 1379/2013 artikli 38 lõikes 1 määratletud püügi- või tootmispiirkond (mageveekogust püütud kalandus- ja vesiviljelustoodete puhul);

, mis on esitatud vastavalt FAO statistilisele piirkonnale/allpiirkonnale/rajoonile, kus püük toimus, ja märge selle kohta, kas saak püüti avamerel, piirkondlike kalavarude majandamise organisatsiooni reguleeritavas piirkonnas või majandusvööndis,

Muudatusettepanek 182

Muudatusettepanek 182

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 46

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 46

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 58 – lõige 6 – punkt h a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ha) | merelt püütud kalandustoodete puhul IMO number või kalapüügilaeva muu kordumatu identifitseerimisnumber, kui IMO numbrit ei kohaldata. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ha)

ha)

merelt püütud kalandustoodete puhul IMO number või kalapüügilaeva muu kordumatu identifitseerimisnumber, kui IMO numbrit ei kohaldata.

merelt püütud kalandustoodete puhul IMO number või kalapüügilaeva muu kordumatu identifitseerimisnumber, kui IMO numbrit ei kohaldata.

Muudatusettepanek 183

Muudatusettepanek 183

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 46

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 46

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 58 – lõige 7

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 7.   Liikmesriik võib vabastada käesolevas artiklis sätestatud nõuetest vahetult kalalaevadelt tarbijatele müüdavad väikesed tootekogused, tingimusel et
  kogus
  on alla viie kilogrammi kalandustoodet tarbija kohta päevas. | 7.   Liikmesriik võib vabastada käesolevas artiklis sätestatud nõuetest vahetult kalalaevadelt
  kapteni või kapteni esitaja poolt
  tarbijatele müüdavad väikesed tootekogused,
  mida hiljem ei turustata, vaid kasutatakse isiklikuks tarbimiseks,
  tingimusel et
  kogused
  on alla viie kilogrammi kalandustoodet tarbija kohta päevas. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

7.   Liikmesriik võib vabastada käesolevas artiklis sätestatud nõuetest vahetult kalalaevadelt tarbijatele müüdavad väikesed tootekogused, tingimusel et
  kogus
  on alla viie kilogrammi kalandustoodet tarbija kohta päevas.

7.   Liikmesriik võib vabastada käesolevas artiklis sätestatud nõuetest vahetult kalalaevadelt
  kapteni või kapteni esitaja poolt
  tarbijatele müüdavad väikesed tootekogused,
  mida hiljem ei turustata, vaid kasutatakse isiklikuks tarbimiseks,
  tingimusel et
  kogused
  on alla viie kilogrammi kalandustoodet tarbija kohta päevas.

Muudatusettepanek 184

Muudatusettepanek 184

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 46

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 46

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 58 – lõige 9

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 9.   Käesolevat artiklit kohaldatakse
  üksnes
  nõukogu määrusega (EMÜ) nr 2658/87* kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri gruppi 3 ning grupi 16 rubriikidesse 1604 ja 1605 kuuluvate kalandus- ja vesiviljelustoodete suhtes. | 9.   Käesolevat artiklit kohaldatakse nõukogu määrusega (EMÜ) nr 2658/87* kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri gruppi 3 ning grupi 16 rubriikidesse 1604 ja 1605 kuuluvate kalandus- ja vesiviljelustoodete suhtes. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

9.   Käesolevat artiklit kohaldatakse
  üksnes
  nõukogu määrusega (EMÜ) nr 2658/87* kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri gruppi 3 ning grupi 16 rubriikidesse 1604 ja 1605 kuuluvate kalandus- ja vesiviljelustoodete suhtes.

9.   Käesolevat artiklit kohaldatakse nõukogu määrusega (EMÜ) nr 2658/87* kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri gruppi 3 ning grupi 16 rubriikidesse 1604 ja 1605 kuuluvate kalandus- ja vesiviljelustoodete suhtes.

Muudatusettepanek 185

Muudatusettepanek 185

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 46

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 46

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 58 – lõige 10

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 10.   Käesolevat artiklit ei kohaldata dekoratiivkalade, koorikloomade
  ja
  limuste suhtes. | 10.   Käesolevat artiklit ei kohaldata dekoratiivkalade, koorikloomade, limuste
  ja vetikate
  suhtes. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

10.   Käesolevat artiklit ei kohaldata dekoratiivkalade, koorikloomade
  ja
  limuste suhtes.

10.   Käesolevat artiklit ei kohaldata dekoratiivkalade, koorikloomade, limuste
  ja vetikate
  suhtes.

Muudatusettepanek 186

Muudatusettepanek 186

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 48

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 48

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 59a – lõige 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Kui vahetult pärast lossimist kaalutud tooteid ei müüda samal päeval, on lubatud 10 % kõikumine lossimiskaalu ja müügikaalu vahel. Lubatud kõikumist kohaldatakse ainult juhul, kui värsket toodet ladustatakse volitatud esindajate ruumides, mida tõendab sissenõudekorraldus, ja see on mõeldud müügiks järgnevatel päevadel. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1a.
     
  Kui vahetult pärast lossimist kaalutud tooteid ei müüda samal päeval, on lubatud 10 % kõikumine lossimiskaalu ja müügikaalu vahel. Lubatud kõikumist kohaldatakse ainult juhul, kui värsket toodet ladustatakse volitatud esindajate ruumides, mida tõendab sissenõudekorraldus, ja see on mõeldud müügiks järgnevatel päevadel.

Muudatusettepanek 187

Muudatusettepanek 187

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 48

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 48

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 59a – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   
  Enne kalandustoodete kaalumist teostava ettevõtja registreerimist veenduvad liikmesriigid, et ettevõtja on pädev ja piisavalt varustatud selleks, et kaalumist teostada. Lisaks kehtestavad liikmesriigid süsteemi
  , mille
  abil tagatakse, et ettevõtjaid, kes ei vasta enam kaalumise teostamise tingimustele, ei registreerita
  . | 2.   
  Erandina lõikest 1 võib liikmesriik lubada kaaluda kalandustooteid sellise kalalaeva pardal
  , mille
  suhtes kehtib artikli 60 lõikes 1 nimetatud proovivõtukava
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   
  Enne kalandustoodete kaalumist teostava ettevõtja registreerimist veenduvad liikmesriigid, et ettevõtja on pädev ja piisavalt varustatud selleks, et kaalumist teostada. Lisaks kehtestavad liikmesriigid süsteemi
  , mille
  abil tagatakse, et ettevõtjaid, kes ei vasta enam kaalumise teostamise tingimustele, ei registreerita
  .

2.   
  Erandina lõikest 1 võib liikmesriik lubada kaaluda kalandustooteid sellise kalalaeva pardal
  , mille
  suhtes kehtib artikli 60 lõikes 1 nimetatud proovivõtukava
  .

Muudatusettepanek 188

Muudatusettepanek 188

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 48

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 48

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 59a – lõige 3 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Registreeritud ostjad, registreeritud enampakkumiste korraldajad või muud liikmesriigis lossitud kalandustoodete esmaturustuse eest vastutavad asutused või isikud vastutavad kaalumise täpsuse eest, välja arvatud juhul, kui vastavalt lõikele 2 toimub kaalumine kalalaeva pardal, millisel juhul vastutab selle eest laeva kapten. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3a.
     
  Registreeritud ostjad, registreeritud enampakkumiste korraldajad või muud liikmesriigis lossitud kalandustoodete esmaturustuse eest vastutavad asutused või isikud vastutavad kaalumise täpsuse eest, välja arvatud juhul, kui vastavalt lõikele 2 toimub kaalumine kalalaeva pardal, millisel juhul vastutab selle eest laeva kapten.

Muudatusettepanek 189

Muudatusettepanek 189

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 48

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 48

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 59a – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.
     
  Komisjonil on artikli 119a kohaselt õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, milles käsitletakse selliste ettevõtete registreerimise kriteeriume, kellel on õigus kalandustooteid kaaluda, ning kaalumisdokumentide sisu.“ | välja jäetud |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4.
     
  Komisjonil on artikli 119a kohaselt õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, milles käsitletakse selliste ettevõtete registreerimise kriteeriume, kellel on õigus kalandustooteid kaaluda, ning kaalumisdokumentide sisu.“

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 190

Muudatusettepanek 190

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 48

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 48

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 59a – lõige 4 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Liikmesriigi pädevad asutused võivad nõuda, et kõik kalandustoodete kogused, mida esmakordselt lossitakse selles liikmesriigis, kaalutakse enne lossimiskohast edasi transportimist ametnike juuresolekul. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4a.
     
  Liikmesriigi pädevad asutused võivad nõuda, et kõik kalandustoodete kogused, mida esmakordselt lossitakse selles liikmesriigis, kaalutakse enne lossimiskohast edasi transportimist ametnike juuresolekul.

Muudatusettepanek 191

Muudatusettepanek 191

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 49

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 49

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 60 – lõige 1 – lõik 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Erandina esimesest lõigust võivad liikmesriigid lõikes 6 osutatud metoodikat kohaldades vastu võtta komisjoni heakskiidetud proovivõtukavad, milles määratakse kindlaks kaalutavate kalandustoodete kogused ja kohad. Selle kava kohaselt võivad liikmesriigid lubada kalandustoodete kaalumist |
| | a) | lossimise ajal, |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Erandina esimesest lõigust võivad liikmesriigid lõikes 6 osutatud metoodikat kohaldades vastu võtta komisjoni heakskiidetud proovivõtukavad, milles määratakse kindlaks kaalutavate kalandustoodete kogused ja kohad. Selle kava kohaselt võivad liikmesriigid lubada kalandustoodete kaalumist

Erandina esimesest lõigust võivad liikmesriigid lõikes 6 osutatud metoodikat kohaldades vastu võtta komisjoni heakskiidetud proovivõtukavad, milles määratakse kindlaks kaalutavate kalandustoodete kogused ja kohad. Selle kava kohaselt võivad liikmesriigid lubada kalandustoodete kaalumist

a)

a)

lossimise ajal,

lossimise ajal,

| b) | kalalaeva pardal ja/või |
| --- | --- |

b)

b)

kalalaeva pardal ja/või

kalalaeva pardal ja/või

| c) | pärast vedu sihtkohta selle liikmesriigi territooriumil, kus lossimine toimus. |
| --- | --- |

c)

c)

pärast vedu sihtkohta selle liikmesriigi territooriumil, kus lossimine toimus.

pärast vedu sihtkohta selle liikmesriigi territooriumil, kus lossimine toimus.

Muudatusettepanek 192

Muudatusettepanek 192

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 49

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 49

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 60 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Kaalumisdokumentides sisalduvad andmed esitatakse kaptenile ja need märgitakse lossimisdeklaratsiooni ja veodokumenti. | 3.   Kaalumisdokumentides sisalduvad andmed esitatakse
  viivitamata
  kaptenile ja need märgitakse lossimisdeklaratsiooni ja veodokumenti. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.   Kaalumisdokumentides sisalduvad andmed esitatakse kaptenile ja need märgitakse lossimisdeklaratsiooni ja veodokumenti.

3.   Kaalumisdokumentides sisalduvad andmed esitatakse
  viivitamata
  kaptenile ja need märgitakse lossimisdeklaratsiooni ja veodokumenti.

Muudatusettepanek 193

Muudatusettepanek 193

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 49

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 49

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 60 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.   Liikmesriigi pädevad asutused võivad nõuda, et kõik kalandustoodete kogused, mida esmakordselt lossitakse selles liikmesriigis, kaalutakse enne lossimiskohast edasi transportimist ametnike poolt või nende juuresolekul. | 4.   Liikmesriigi pädevad asutused võivad nõuda, et kõik kalandustoodete kogused, mida esmakordselt lossitakse selles liikmesriigis, kaalutakse enne lossimiskohast edasi transportimist ametnike poolt või nende juuresolekul.
  Ilma et see piiraks lõike 5 kohaldamist, ei nõuta kõnealuste kalandustoodete koguste uuesti kaalumist. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4.   Liikmesriigi pädevad asutused võivad nõuda, et kõik kalandustoodete kogused, mida esmakordselt lossitakse selles liikmesriigis, kaalutakse enne lossimiskohast edasi transportimist ametnike poolt või nende juuresolekul.

4.   Liikmesriigi pädevad asutused võivad nõuda, et kõik kalandustoodete kogused, mida esmakordselt lossitakse selles liikmesriigis, kaalutakse enne lossimiskohast edasi transportimist ametnike poolt või nende juuresolekul.
  Ilma et see piiraks lõike 5 kohaldamist, ei nõuta kõnealuste kalandustoodete koguste uuesti kaalumist.

Muudatusettepanek 194

Muudatusettepanek 194

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 49

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 49

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 60 – lõige 5 – punkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (c) | sortimata lossitud saak on ette nähtud inimtoiduks: kalandustoodete teine kaalumine toimub liikide kaupa ja seda teostab registreeritud kaaluja. Teine kaalumine võib toimuda pärast transportimist enampakkumiskeskuses või registreeritud ostja või tootjaorganisatsiooni ruumides. Teise kaalumise tulemus edastatakse kaptenile. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(c)

sortimata lossitud saak on ette nähtud inimtoiduks: kalandustoodete teine kaalumine toimub liikide kaupa ja seda teostab registreeritud kaaluja. Teine kaalumine võib toimuda pärast transportimist enampakkumiskeskuses või registreeritud ostja või tootjaorganisatsiooni ruumides. Teise kaalumise tulemus edastatakse kaptenile.

| c) | sortimata lossitud saak on ette nähtud inimtoiduks: kalandustoodete teine kaalumine toimub liikide kaupa ja seda teostab registreeritud kaaluja. Teine kaalumine võib toimuda pärast transportimist enampakkumiskeskuses või registreeritud ostja või tootjaorganisatsiooni ruumides. Teise kaalumise tulemus edastatakse
  viivitamata
  kaptenile. |
| --- | --- |

c)

sortimata lossitud saak on ette nähtud inimtoiduks: kalandustoodete teine kaalumine toimub liikide kaupa ja seda teostab registreeritud kaaluja. Teine kaalumine võib toimuda pärast transportimist enampakkumiskeskuses või registreeritud ostja või tootjaorganisatsiooni ruumides. Teise kaalumise tulemus edastatakse
  viivitamata
  kaptenile.

viivitamata

Muudatusettepanek 195

Muudatusettepanek 195

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 49

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 49

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 60 – lõige 5 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  Erandina lõikest 1 võivad selle liikmesriigi pädevad asutused, kus kalandustooted lossitakse, lubada enne kaalumist selliste toodete transportimist registreeritud ostjatele, registreeritud enampakkumiste korraldajatele või muudele kalandustoodete turule viimise eest vastutavatele asutustele või isikutele teises liikmesriigis. Sellise loa suhtes, kus kohaldatakse asjaomaste liikmesriikide vahelist artiklis 94 osutatud ühist kontrolliprogrammi, mille komisjon on heaks kiitnud ning mis põhineb komisjoni poolt artikli 6 kohaselt vastu võetud riskipõhisel metoodikal. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

5a.
     
  Erandina lõikest 1 võivad selle liikmesriigi pädevad asutused, kus kalandustooted lossitakse, lubada enne kaalumist selliste toodete transportimist registreeritud ostjatele, registreeritud enampakkumiste korraldajatele või muudele kalandustoodete turule viimise eest vastutavatele asutustele või isikutele teises liikmesriigis. Sellise loa suhtes, kus kohaldatakse asjaomaste liikmesriikide vahelist artiklis 94 osutatud ühist kontrolliprogrammi, mille komisjon on heaks kiitnud ning mis põhineb komisjoni poolt artikli 6 kohaselt vastu võetud riskipõhisel metoodikal.

Muudatusettepanek 196

Muudatusettepanek 196

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 49

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 49

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 60 – lõige 5 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 5b.
     
  Erandina lõikest 1 võivad väljaspool liidu territooriumi lossivad kalalaevad kaaluda kalandustooteid pärast lossimiskohast transportimist, tingimusel et lipuliikmesriik on vastu võtnud komisjoni heakskiidetud kontrollikava, mis põhineb komisjoni poolt lõike 6 kohaselt vastu võetud riskipõhisel metoodikal. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

5b.
     
  Erandina lõikest 1 võivad väljaspool liidu territooriumi lossivad kalalaevad kaaluda kalandustooteid pärast lossimiskohast transportimist, tingimusel et lipuliikmesriik on vastu võtnud komisjoni heakskiidetud kontrollikava, mis põhineb komisjoni poolt lõike 6 kohaselt vastu võetud riskipõhisel metoodikal.

Muudatusettepanek 197

Muudatusettepanek 197

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 49

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 49

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 60 – lõige 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 6.   Komisjon võib võtta vastu rakendusaktid, et määrata kindlaks riskipõhine metoodika lõike 5 punktis b osutatud valimikava koostamiseks ja kiita kõnealused kavad heaks. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 119 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega. | 6.   Komisjon võib võtta vastu rakendusaktid, et määrata kindlaks riskipõhine metoodika
  lõikes 1 ja
  lõike 5 punktis b osutatud valimikava koostamiseks ja kiita kõnealused kavad heaks. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 119 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

6.   Komisjon võib võtta vastu rakendusaktid, et määrata kindlaks riskipõhine metoodika lõike 5 punktis b osutatud valimikava koostamiseks ja kiita kõnealused kavad heaks. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 119 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

6.   Komisjon võib võtta vastu rakendusaktid, et määrata kindlaks riskipõhine metoodika
  lõikes 1 ja
  lõike 5 punktis b osutatud valimikava koostamiseks ja kiita kõnealused kavad heaks. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 119 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

Muudatusettepanek 198

Muudatusettepanek 198

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 50

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 50

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 60 – lõige 2 – punkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (c) | pädevate asutuste teavitamine
  enne sadamasse sisenemist; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(c)

pädevate asutuste teavitamine
  enne sadamasse sisenemist;

pädevate asutuste teavitamine

| c) | pädevatele asutustele
  enne sadamasse sisenemist
  esitatav teave
  ; |
| --- | --- |

c)

pädevatele asutustele
  enne sadamasse sisenemist
  esitatav teave
  ;

pädevatele asutustele

esitatav teave

Muudatusettepanek 199

Muudatusettepanek 199

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 52

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 52

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 62 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Liikmesriikide volitatud registreeritud ostjad, registreeritud enampakkumiste korraldajad või muud asutused või isikud, kes vastutavad liikmesriigis lossitud kalandustoodete turule laskmise eest, registreerivad elektrooniliselt artikli 64 lõikes 1 osutatud teabe ning saadavad seda teavet sisaldava müügiteatise elektrooniliselt
  24
   tunni jooksul pärast turule laskmist pädevatele asutustele selles liikmesriigis, kelle territooriumil esmamüük toimub. Müügiteatise täpsuse eest vastutavad kõnealused ostjad, enampakkumiste korraldajad, asutused või isikud. | 1.   Liikmesriikide volitatud registreeritud ostjad, registreeritud enampakkumiste korraldajad või muud asutused või isikud, kes vastutavad liikmesriigis lossitud kalandustoodete turule laskmise eest, registreerivad elektrooniliselt artikli 64 lõikes 1 osutatud teabe ning saadavad seda teavet sisaldava müügiteatise elektrooniliselt
  48
   tunni jooksul pärast turule laskmist pädevatele asutustele selles liikmesriigis, kelle territooriumil esmamüük toimub. Müügiteatise täpsuse eest vastutavad kõnealused ostjad, enampakkumiste korraldajad, asutused või isikud. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Liikmesriikide volitatud registreeritud ostjad, registreeritud enampakkumiste korraldajad või muud asutused või isikud, kes vastutavad liikmesriigis lossitud kalandustoodete turule laskmise eest, registreerivad elektrooniliselt artikli 64 lõikes 1 osutatud teabe ning saadavad seda teavet sisaldava müügiteatise elektrooniliselt
  24
   tunni jooksul pärast turule laskmist pädevatele asutustele selles liikmesriigis, kelle territooriumil esmamüük toimub. Müügiteatise täpsuse eest vastutavad kõnealused ostjad, enampakkumiste korraldajad, asutused või isikud.

1.   Liikmesriikide volitatud registreeritud ostjad, registreeritud enampakkumiste korraldajad või muud asutused või isikud, kes vastutavad liikmesriigis lossitud kalandustoodete turule laskmise eest, registreerivad elektrooniliselt artikli 64 lõikes 1 osutatud teabe ning saadavad seda teavet sisaldava müügiteatise elektrooniliselt
  48
   tunni jooksul pärast turule laskmist pädevatele asutustele selles liikmesriigis, kelle territooriumil esmamüük toimub. Müügiteatise täpsuse eest vastutavad kõnealused ostjad, enampakkumiste korraldajad, asutused või isikud.

Muudatusettepanek 200

Muudatusettepanek 200

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 54

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 54

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 64 – lõige 1 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artiklis 62 osutatud
  müügiteatisel
  peab olema kordumatu identifitseerimisnumber ja see peab sisaldama järgmisi andmeid: | Artiklis 62 osutatud
  müügiteatis peab kogu liidus olema ühtses vormis, sellel
  peab olema kordumatu identifitseerimisnumber ja see peab sisaldama järgmisi andmeid: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artiklis 62 osutatud
  müügiteatisel
  peab olema kordumatu identifitseerimisnumber ja see peab sisaldama järgmisi andmeid:

müügiteatisel

Artiklis 62 osutatud
  müügiteatis peab kogu liidus olema ühtses vormis, sellel
  peab olema kordumatu identifitseerimisnumber ja see peab sisaldama järgmisi andmeid:

müügiteatis peab kogu liidus olema ühtses vormis, sellel

Muudatusettepanek 201

Muudatusettepanek 201

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 54

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 54

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 64 – lõige 1 – punkt d

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (d) | iga liigi FAO kolmetäheline kood ning asjakohane geograafiline piirkond, kust saak püüti; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(d)

iga liigi FAO kolmetäheline kood ning asjakohane geograafiline piirkond, kust saak püüti;

| d) | iga liigi FAO kolmetäheline kood
  , teaduslik nimetus ja tavaline kaubanduslik nimetus
  ning asjakohane geograafiline piirkond, kust saak püüti; |
| --- | --- |

d)

iga liigi FAO kolmetäheline kood
  , teaduslik nimetus ja tavaline kaubanduslik nimetus
  ning asjakohane geograafiline piirkond, kust saak püüti;

, teaduslik nimetus ja tavaline kaubanduslik nimetus

Muudatusettepanek 202

Muudatusettepanek 202

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 54

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 54

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 64 – lõige 3 – punkt d

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (d) | iga liigi FAO kolmetäheline kood ning asjakohane geograafiline piirkond, kust saak püüti; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(d)

iga liigi FAO kolmetäheline kood ning asjakohane geograafiline piirkond, kust saak püüti;

| d) | iga liigi FAO kolmetäheline kood
  , teaduslik nimetus ja tavaline kaubanduslik nimetus
  ning asjakohane geograafiline piirkond, kust saak püüti; |
| --- | --- |

d)

iga liigi FAO kolmetäheline kood
  , teaduslik nimetus ja tavaline kaubanduslik nimetus
  ning asjakohane geograafiline piirkond, kust saak püüti;

, teaduslik nimetus ja tavaline kaubanduslik nimetus

Muudatusettepanek 203

Muudatusettepanek 203

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 56

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 56

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 68 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Kui see on asjakohane edastab vedaja enne transportimise algust veodokumendi elektrooniliselt lipuliikmesriigi, liikmesriigi, kus kalandustooted lossiti,
  transiitliikmesriigi
  (-liikmesriikide) ja kalandustoodete sihtkoha liikmesriigi pädevatele asutustele: | 2.   Kui see on asjakohane, edastab vedaja
  48 tundi jooksul
  enne transportimise algust veodokumendi elektrooniliselt lipuliikmesriigi, liikmesriigi, kus kalandustooted lossiti,
  transiidiliikmesriigi
  (-liikmesriikide) ja kalandustoodete sihtkoha liikmesriigi pädevatele asutustele: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Kui see on asjakohane edastab vedaja enne transportimise algust veodokumendi elektrooniliselt lipuliikmesriigi, liikmesriigi, kus kalandustooted lossiti,
  transiitliikmesriigi
  (-liikmesriikide) ja kalandustoodete sihtkoha liikmesriigi pädevatele asutustele:

2.   Kui see on asjakohane, edastab vedaja
  48 tundi jooksul
  enne transportimise algust veodokumendi elektrooniliselt lipuliikmesriigi, liikmesriigi, kus kalandustooted lossiti,
  transiidiliikmesriigi
  (-liikmesriikide) ja kalandustoodete sihtkoha liikmesriigi pädevatele asutustele:

Muudatusettepanek 204

Muudatusettepanek 204

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 56

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 56

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 68 – lõige 4 – punkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (c) | iga liigi FAO kolmetäheline kood ning asjakohane geograafiline piirkond, kust saak püüti; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(c)

iga liigi FAO kolmetäheline kood ning asjakohane geograafiline piirkond, kust saak püüti;

| c) | iga liigi FAO kolmetäheline kood
  , teaduslik nimetus ja tavaline kaubanduslik nimetus
  ning asjakohane geograafiline piirkond, kust saak püüti; |
| --- | --- |

c)

iga liigi FAO kolmetäheline kood
  , teaduslik nimetus ja tavaline kaubanduslik nimetus
  ning asjakohane geograafiline piirkond, kust saak püüti;

, teaduslik nimetus ja tavaline kaubanduslik nimetus

Muudatusettepanek 205

Muudatusettepanek 205

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 56

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 56

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 68 – lõige 4 – punkt d

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (d) | iga transporditud liigi kogus toote massina kilogrammides toote esitamisviiside kaupa, või vajaduse korral isendite arv, ning kui see on asjakohane, siis ka sihtkohtade kaupa; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(d)

iga transporditud liigi kogus toote massina kilogrammides toote esitamisviiside kaupa, või vajaduse korral isendite arv, ning kui see on asjakohane, siis ka sihtkohtade kaupa;

| d) | iga transporditud liigi kogus toote massina kilogrammides toote esitamisviiside kaupa, või vajaduse korral isendite arv, ning kui see on asjakohane, siis ka sihtkohtade kaupa. |
| --- | --- |

d)

iga transporditud liigi kogus toote massina kilogrammides toote esitamisviiside kaupa, või vajaduse korral isendite arv, ning kui see on asjakohane, siis ka sihtkohtade kaupa.

Lubatud kõikumine on 5 %, kui läbitav vahemaa on alla 500 km või sõiduaeg on viis tundi või vähem; lubatud kõikumine on 15 %, kui vahemaa ja sõiduaeg on eelnimetatust pikem;

Lubatud kõikumine on 5 %, kui läbitav vahemaa on alla 500 km või sõiduaeg on viis tundi või vähem; lubatud kõikumine on 15 %, kui vahemaa ja sõiduaeg on eelnimetatust pikem;

Muudatusettepanek 206

Muudatusettepanek 206

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 56

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 56

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 68 – lõige 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 5.   Liikmesriikide pädevad asutused võivad teha erandeid lõikega 1 ette nähtud kohustusest, kui kalandustooteid transporditakse sadamaalal või kuni
  20
  kilomeetri kaugusele lossimiskohast. | 5.   Liikmesriikide pädevad asutused võivad teha erandeid lõikega 1 ette nähtud kohustusest, kui kalandustooteid transporditakse sadamaalal või kuni
  50
   kilomeetri kaugusele lossimiskohast. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

5.   Liikmesriikide pädevad asutused võivad teha erandeid lõikega 1 ette nähtud kohustusest, kui kalandustooteid transporditakse sadamaalal või kuni
  20
  kilomeetri kaugusele lossimiskohast.

5.   Liikmesriikide pädevad asutused võivad teha erandeid lõikega 1 ette nähtud kohustusest, kui kalandustooteid transporditakse sadamaalal või kuni
  50
   kilomeetri kaugusele lossimiskohast.

Muudatusettepanek 207

Muudatusettepanek 207

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 56

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 56

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 68 – lõige 6 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 6a.
     
  Veodokumendi võib asendada lossimisdeklaratsiooni koopiaga või muu samaväärse dokumendiga veetavate koguste kohta ainult juhul, kui see dokument sisaldab sama teavet kui lõikes 4 osutatu. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

6a.
     
  Veodokumendi võib asendada lossimisdeklaratsiooni koopiaga või muu samaväärse dokumendiga veetavate koguste kohta ainult juhul, kui see dokument sisaldab sama teavet kui lõikes 4 osutatu.

Muudatusettepanek 208

Muudatusettepanek 208

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 57 a (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 57 a (uus)

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 71 – lõige 1 – punkt a

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 57a | ) artikli 71 lõike 1 punkt a asendatakse järgmisega: |

Kehtiv tekst

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

57a

57a

) artikli 71 lõike 1 punkt a asendatakse järgmisega:

| a
  ) | kalalaevade märkamisele inspektsioonilaevade või järelevalve õhusõidukite poolt; |
| --- | --- |

a
  )

a

kalalaevade märkamisele inspektsioonilaevade või järelevalve õhusõidukite poolt;

| „a) | kalalaevade märkamisele inspektsioonilaevade või järelevalve õhusõidukite poolt
  või muude seirevahendite abil
  ;“ |
| --- | --- |

„a)

kalalaevade märkamisele inspektsioonilaevade või järelevalve õhusõidukite poolt
  või muude seirevahendite abil
  ;“

või muude seirevahendite abil

Muudatusettepanek 209

Muudatusettepanek 209

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 57 b (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 57 b (uus)

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 71 – lõige 3

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 57b) | artikli 71 lõige 3 asendatakse järgmisega: |

Kehtiv tekst

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

57b)

57b)

artikli 71 lõige 3 asendatakse järgmisega:

3.   Kui märkamine või tuvastus viitab mõne teise liikmesriigi või kolmanda riigi kalalaevale ning teave ei vasta rannikuliikmesriigile kättesaadavale mis tahes muule teabele ning kui kõnealusel rannikuliikmesriigil ei ole õigust võtta täiendavaid meetmeid, registreerib ta oma uurimistulemused järelevalvearuandes ning edastab kõnealuse aruande
  võimaluse korral
  elektrooniliselt
  viivitamatult
  lipuliikmesriigile või asjaomastele kolmandatele riikidele. Kolmanda riigi laeva puhul saadetakse järelevalvearuanne ka komisjonile või selle määratud asutusele.

„3.   Kui märkamine või tuvastus viitab mõne teise liikmesriigi või kolmanda riigi kalalaevale ning teave ei vasta rannikuliikmesriigile kättesaadavale mis tahes muule teabele ning kui kõnealusel rannikuliikmesriigil ei ole õigust võtta täiendavaid meetmeid, registreerib ta oma uurimistulemused järelevalvearuandes
  , mis on kogu liidus ühtses vormis,
  ning edastab
  viivitamata
  kõnealuse aruande elektrooniliselt lipuliikmesriigile või asjaomastele kolmandatele riikidele. Kolmanda riigi laeva puhul saadetakse järelevalvearuanne ka komisjonile või selle määratud asutusele.“

Muudatusettepanek 210

Muudatusettepanek 210

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 59 – punkt a

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 59 – punkt a

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 73 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Kui aluslepingu kohaselt on kehtestatud liidu kontrolli- ja vaatluskava, jälgivad laevade pardal asuvad liikmesriikide määratud ja kontrolliülesandega vaatlejad, kas kalalaev täidab ühise kalanduspoliitika eeskirju. Nad täidavad kõiki vaatluskavaga ette nähtud tööülesandeid ning eelkõige registreerivad laeva püügitegevust ja kontrollivad asjaomaseid dokumente. | 1.   Kui aluslepingu kohaselt on kehtestatud liidu kontrolli- ja vaatluskava, jälgivad laevade pardal asuvad liikmesriikide määratud ja kontrolliülesandega vaatlejad, kas kalalaev täidab ühise kalanduspoliitika eeskirju
  , kolmanda riigi vetes või avamerel kohaldatavaid eeskirju, sealhulgas tehniliste meetmete ja merekeskkonna kaitsega seotud kohustusi
  . Nad täidavad kõiki vaatluskavaga ette nähtud tööülesandeid ning eelkõige registreerivad laeva püügitegevust ja kontrollivad asjaomaseid dokumente. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Kui aluslepingu kohaselt on kehtestatud liidu kontrolli- ja vaatluskava, jälgivad laevade pardal asuvad liikmesriikide määratud ja kontrolliülesandega vaatlejad, kas kalalaev täidab ühise kalanduspoliitika eeskirju. Nad täidavad kõiki vaatluskavaga ette nähtud tööülesandeid ning eelkõige registreerivad laeva püügitegevust ja kontrollivad asjaomaseid dokumente.

1.   Kui aluslepingu kohaselt on kehtestatud liidu kontrolli- ja vaatluskava, jälgivad laevade pardal asuvad liikmesriikide määratud ja kontrolliülesandega vaatlejad, kas kalalaev täidab ühise kalanduspoliitika eeskirju
  , kolmanda riigi vetes või avamerel kohaldatavaid eeskirju, sealhulgas tehniliste meetmete ja merekeskkonna kaitsega seotud kohustusi
  . Nad täidavad kõiki vaatluskavaga ette nähtud tööülesandeid ning eelkõige registreerivad laeva püügitegevust ja kontrollivad asjaomaseid dokumente.

Muudatusettepanek 211

Muudatusettepanek 211

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 59 – punkt a

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 59 – punkt a

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 73 – lõige 2 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | on liikmesriigi poolt sertifitseeritud ja koolitatud oma tööülesandeid täitma; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(a)

on liikmesriigi poolt sertifitseeritud ja koolitatud oma tööülesandeid täitma;

| a) | on liikmesriigi poolt sertifitseeritud ja koolitatud
  vastavalt ühise kalanduspoliitika eeskirjadele ning kalavarude ja mereökosüsteemide kaitseks võetud tehnilistele meetmetele
  oma tööülesandeid täitma; |
| --- | --- |

a)

on liikmesriigi poolt sertifitseeritud ja koolitatud
  vastavalt ühise kalanduspoliitika eeskirjadele ning kalavarude ja mereökosüsteemide kaitseks võetud tehnilistele meetmetele
  oma tööülesandeid täitma;

vastavalt ühise kalanduspoliitika eeskirjadele ning kalavarude ja mereökosüsteemide kaitseks võetud tehnilistele meetmetele

Muudatusettepanek 212

Muudatusettepanek 212

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 59 – punkt a

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 59 – punkt a

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 73 – lõige 2 – punkt a a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | aa) | saab korrapärast koolitust, mis võimaldab tal kohaneda liidu eeskirjade muudatustega; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

aa)

aa)

saab korrapärast koolitust, mis võimaldab tal kohaneda liidu eeskirjade muudatustega;

saab korrapärast koolitust, mis võimaldab tal kohaneda liidu eeskirjade muudatustega;

Muudatusettepanek 213

Muudatusettepanek 213

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 59 – alapunkt b a (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 59 – alapunkt b a (uus)

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 73 – lõige 5

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ba) | lõige 5 asendatakse järgmisega: |

Kehtiv tekst

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ba)

ba)

lõige 5 asendatakse järgmisega:

lõige 5 asendatakse järgmisega:

5.   Kontrolliülesandega vaatlejad koostavad vaatlusaruande
  , võimaluse korral
  elektrooniliselt, ning edastavad selle vajaduse korral pardal olevate elektrooniliste edastusvahendite abil oma pädevatele ametiasutustele ja lipuliikmesriigi pädevatele ametiasutustele. Liikmesriigid sisestavad aruande artiklis 78 osutatud andmebaasi.

„5.
     Kontrolliülesandega vaatlejad koostavad vaatlusaruande elektrooniliselt ning edastavad selle vajaduse korral pardal olevate elektrooniliste edastusvahendite abil oma pädevatele ametiasutustele ja lipuliikmesriigi pädevatele ametiasutustele. Liikmesriigid sisestavad aruande artiklis 78 osutatud andmebaasi.“

Muudatusettepanek 214

Muudatusettepanek 214

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 59 – alapunkt b b (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 59 – alapunkt b b (uus)

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 73 – lõige 6

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | bb) | lõige 6 asendatakse järgmisega: |

Kehtiv tekst

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

bb)

bb)

lõige 6 asendatakse järgmisega:

lõige 6 asendatakse järgmisega:

6.   Kui vaatlusaruandes on näidatud, et vaatlusalune laev on tegelenud kalapüügiga, mis on vastuolus ühenduse kalanduspoliitika
  eeskirjaga
  , võtavad lõikes 4 osutatud ametiasutused kõik asjakohased meetmed asja uurimiseks.

„6.   Kui vaatlusaruandes on näidatud, et vaatlusalune laev on tegelenud kalapüügiga, mis on vastuolus ühenduse kalanduspoliitika
  eeskirjade või kolmanda riigi vetes või avamerel, kus alus tegutseb, kohaldatavate eeskirjadega
  , võtavad lõikes 4 osutatud ametiasutused kõik asjakohased meetmed asja uurimiseks.“

Muudatusettepanek 215

Muudatusettepanek 215

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 59 – alapunkt b c (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 59 – alapunkt b c (uus)

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 73 – lõige 7

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | bc) | lõige 7 asendatakse järgmisega: |

Kehtiv tekst

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

bc)

bc)

lõige 7 asendatakse järgmisega:

7.   
  Ühenduse
  kalalaevade kaptenid tagavad määratud kontrolliülesandega vaatlejatele sobivad majutustingimused, hõlbustavad nende tööd ning väldivad nende tööülesannete täitmisse sekkumist.
  Ühenduse
  kalalaevade kaptenid tagavad kontrolliülesandega vaatlejatele ka juurdepääsu asjakohastele laeva osadele, sealhulgas püügile ning laeva dokumentidele, sealhulgas elektroonilistele failidele.

„7.   
  Liidu
  kalalaevade kaptenid tagavad määratud kontrolliülesandega vaatlejatele sobivad majutustingimused, hõlbustavad nende tööd ning väldivad nende tööülesannete täitmisse sekkumist.
  Liidu
  kalalaevade kaptenid tagavad kontrolliülesandega vaatlejatele ka juurdepääsu asjakohastele laeva osadele, sealhulgas püügile ning laeva dokumentidele, sealhulgas elektroonilistele failidele.“

Muudatusettepanek 216

Muudatusettepanek 216

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 59 – alapunkt b d (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 59 – alapunkt b d (uus)

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 73 – lõige 8

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | bd) | lõige 8 asendatakse järgmisega: |

Kehtiv tekst

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

bd)

bd)

lõige 8 asendatakse järgmisega:

lõige 8 asendatakse järgmisega:

8.   Kõik kontrolliülesandega vaatlejate käesolevas artiklis sätestatud tegevusest tulenevad kulud kannavad lipuliikmesriigid.
  Liikmesriigid võivad kõnealused kulud täielikult või osaliselt sisse nõuda nende lipu all sõitvate asjaomase kalapüügiga seotud kalalaevade käitajatelt.

„8.   Kõik kontrolliülesandega vaatlejate käesolevas artiklis sätestatud tegevusest tulenevad kulud kannavad lipuliikmesriigid.“

Muudatusettepanek 217

Muudatusettepanek 217

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 59 – alapunkt c

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 59 – alapunkt c

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 73 – lõik 9 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | vaatlejate aruannete vorm ja sisu; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(b)

vaatlejate aruannete vorm ja sisu;

| b) | vaatlejate aruannete vorm
  , mis on kogu liidus ühesugune,
  ja sisu; |
| --- | --- |

b)

vaatlejate aruannete vorm
  , mis on kogu liidus ühesugune,
  ja sisu;

, mis on kogu liidus ühesugune,

Muudatusettepanek 218

Muudatusettepanek 218

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 59 – alapunkt c

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 59 – alapunkt c

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 73 – lõige 9 – punkt f a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | fa) | liidu kontrolliülesandega vaatlejate koolituse miinimumnõuded liidus. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

fa)

fa)

liidu kontrolliülesandega vaatlejate koolituse miinimumnõuded liidus.

liidu kontrolliülesandega vaatlejate koolituse miinimumnõuded liidus.

Muudatusettepanek 219

Muudatusettepanek 219

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 60

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 60

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 74 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Ametnikud täidavad oma tööülesandeid kooskõlas liidu õigusega. Nad korraldavad inspektsioone merel, sadamates, transportimisel, töötlemisrajatistes ning kalandustoodete tarneahela piires mittediskrimineerival viisil. | 2.   Ametnikud täidavad oma tööülesandeid kooskõlas liidu õigusega. Nad korraldavad inspektsioone merel,
  rannikualal,
  sadamates, transportimisel, töötlemisrajatistes ning kalandustoodete tarneahela piires mittediskrimineerival viisil. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Ametnikud täidavad oma tööülesandeid kooskõlas liidu õigusega. Nad korraldavad inspektsioone merel, sadamates, transportimisel, töötlemisrajatistes ning kalandustoodete tarneahela piires mittediskrimineerival viisil.

2.   Ametnikud täidavad oma tööülesandeid kooskõlas liidu õigusega. Nad korraldavad inspektsioone merel,
  rannikualal,
  sadamates, transportimisel, töötlemisrajatistes ning kalandustoodete tarneahela piires mittediskrimineerival viisil.

Muudatusettepanek 220

Muudatusettepanek 220

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 60

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 60

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 74 – lõige 3 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | sihtliikide ja pardal hoitava saagi püügil kasutatavate püügivahendite ning püügivahendite otsimiseks kasutatavate seadmete õiguspärasust, nagu on osutatud artiklis 48; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(b)

sihtliikide ja pardal hoitava saagi püügil kasutatavate püügivahendite ning püügivahendite otsimiseks kasutatavate seadmete õiguspärasust, nagu on osutatud artiklis 48;

| b) | sihtliikide
  , kaaspüügiliikide
  ja pardal hoitava saagi püügil kasutatavate püügivahendite ning püügivahendite otsimiseks kasutatavate seadmete õiguspärasust, nagu on osutatud artiklis 48; |
| --- | --- |

b)

sihtliikide
  , kaaspüügiliikide
  ja pardal hoitava saagi püügil kasutatavate püügivahendite ning püügivahendite otsimiseks kasutatavate seadmete õiguspärasust, nagu on osutatud artiklis 48;

, kaaspüügiliikide

Muudatusettepanek 221

Muudatusettepanek 221

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 60

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 60

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 74 – lõige 3 – punkt d

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (d) | laevade ja püügivahendite märgistust; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(d)

laevade ja püügivahendite märgistust;

| d) | laevade ja püügivahendite märgistust
  ja identifitseerimist
  ; |
| --- | --- |

d)

laevade ja püügivahendite märgistust
  ja identifitseerimist
  ;

ja identifitseerimist

Muudatusettepanek 222

Muudatusettepanek 222

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 60

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 60

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 74 – lõige 3 – punkt f

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (f) | videovalvesüsteemide ja muude elektrooniliste seireseadmete kasutamist; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(f)

videovalvesüsteemide ja muude elektrooniliste seireseadmete kasutamist;

| f) | vajaduse korral
  videovalvesüsteemide
  ja muude elektrooniliste seireseadmete
  , nagu kalapüügi täieliku dokumenteerimise
  kasutamist
  , kui see on lubatud
  ; |
| --- | --- |

f)

vajaduse korral
  videovalvesüsteemide
  ja muude elektrooniliste seireseadmete
  , nagu kalapüügi täieliku dokumenteerimise
  kasutamist
  , kui see on lubatud
  ;

videovalvesüsteemide

, nagu kalapüügi täieliku dokumenteerimise

, kui see on lubatud

Muudatusettepanek 223

Muudatusettepanek 223

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 60

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 60

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 74 – lõige 3 – punkt g

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (g) | kalavarude ja mereökosüsteemide
  kaitse
  tehniliste meetmete järgimist. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(g)

kalavarude ja mereökosüsteemide
  kaitse
  tehniliste meetmete järgimist.

kaitse

| g) | kalavarude ja mereökosüsteemide
  kaitseks kohaldavate
  tehniliste meetmete järgimist. |
| --- | --- |

g)

kalavarude ja mereökosüsteemide
  kaitseks kohaldavate
  tehniliste meetmete järgimist.

kaitseks kohaldavate

Muudatusettepanek 224

Muudatusettepanek 224

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 60

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 60

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 74 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.   Ametnikud võivad kontrollida kõiki asjakohaseid alasid, tekke ja ruume. Samuti võivad nad kontrollida töödeldud või töötlemata saaki,
  võrke või muid püügivahendeid
  , varustust, kalu või kalandustooteid sisaldavaid konteinereid ja pakendeid ning kõiki asjaomaseid dokumente või elektrooniliselt edastatud teavet, mida nad peavad vajalikuks ühise kalanduspoliitika eeskirjade täitmise kontrollimiseks. Nad võivad lisaks küsitleda isikuid, kellel arvatakse olevat teavet inspektsiooniga seotud küsimuste kohta. | 4.   Ametnikud võivad kontrollida kõiki asjakohaseid alasid, tekke ja ruume. Samuti võivad nad kontrollida töödeldud või töötlemata saaki,
  kasutatavaid ja pardal hoitavaid kalapüügivahendeid
  , varustust, kalu või kalandustooteid sisaldavaid konteinereid ja pakendeid ning kõiki asjaomaseid dokumente või elektrooniliselt edastatud teavet, mida nad peavad vajalikuks ühise kalanduspoliitika eeskirjade täitmise kontrollimiseks. Nad võivad lisaks küsitleda isikuid, kellel arvatakse olevat teavet inspektsiooniga seotud küsimuste kohta. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4.   Ametnikud võivad kontrollida kõiki asjakohaseid alasid, tekke ja ruume. Samuti võivad nad kontrollida töödeldud või töötlemata saaki,
  võrke või muid püügivahendeid
  , varustust, kalu või kalandustooteid sisaldavaid konteinereid ja pakendeid ning kõiki asjaomaseid dokumente või elektrooniliselt edastatud teavet, mida nad peavad vajalikuks ühise kalanduspoliitika eeskirjade täitmise kontrollimiseks. Nad võivad lisaks küsitleda isikuid, kellel arvatakse olevat teavet inspektsiooniga seotud küsimuste kohta.

4.   Ametnikud võivad kontrollida kõiki asjakohaseid alasid, tekke ja ruume. Samuti võivad nad kontrollida töödeldud või töötlemata saaki,
  kasutatavaid ja pardal hoitavaid kalapüügivahendeid
  , varustust, kalu või kalandustooteid sisaldavaid konteinereid ja pakendeid ning kõiki asjaomaseid dokumente või elektrooniliselt edastatud teavet, mida nad peavad vajalikuks ühise kalanduspoliitika eeskirjade täitmise kontrollimiseks. Nad võivad lisaks küsitleda isikuid, kellel arvatakse olevat teavet inspektsiooniga seotud küsimuste kohta.

Muudatusettepanek 225

Muudatusettepanek 225

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 60

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 60

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 74 – lõige 4 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Inspektorid saavad neile määratud ülesannete täitmiseks vajaliku koolituse ja neil on inspektsioonide tegemiseks vajalikud vahendid. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4a.
     
  Inspektorid saavad neile määratud ülesannete täitmiseks vajaliku koolituse ja neil on inspektsioonide tegemiseks vajalikud vahendid.

Muudatusettepanek 226

Muudatusettepanek 226

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 60

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 60

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 74 – lõige 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 5.   Ametnikud teevad inspektsioonid selliselt, et laeva või transpordivahendi tegevust ning saagi ladustamist, töötlemist ja turustamist häiritakse või segatakse võimalikult vähe
  . Nad peavad nii palju kui võimalik vältima
  saagi mis tahes halvenemist inspektsiooni ajal. | 5.   Ametnikud teevad inspektsioonid selliselt, et laeva või transpordivahendi tegevust ning saagi ladustamist, töötlemist ja turustamist häiritakse või segatakse võimalikult vähe
  , et vältida
  saagi mis tahes halvenemist inspektsiooni ajal. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

5.   Ametnikud teevad inspektsioonid selliselt, et laeva või transpordivahendi tegevust ning saagi ladustamist, töötlemist ja turustamist häiritakse või segatakse võimalikult vähe
  . Nad peavad nii palju kui võimalik vältima
  saagi mis tahes halvenemist inspektsiooni ajal.

5.   Ametnikud teevad inspektsioonid selliselt, et laeva või transpordivahendi tegevust ning saagi ladustamist, töötlemist ja turustamist häiritakse või segatakse võimalikult vähe
  , et vältida
  saagi mis tahes halvenemist inspektsiooni ajal.

Muudatusettepanek 227

Muudatusettepanek 227

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 60

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 60

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 74 – lõik 6 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | inspekteerimisülesannete püstitamisel riskipõhise metoodika kasutamine liikmesriikide poolt; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(b)

inspekteerimisülesannete püstitamisel riskipõhise metoodika kasutamine liikmesriikide poolt;

| b) | inspekteerimisülesannete püstitamisel
  ja inspektsioonide miinimumsageduse kindlaksmääramisel
  riskipõhise metoodika kasutamine liikmesriikide poolt; |
| --- | --- |

b)

inspekteerimisülesannete püstitamisel
  ja inspektsioonide miinimumsageduse kindlaksmääramisel
  riskipõhise metoodika kasutamine liikmesriikide poolt;

ja inspektsioonide miinimumsageduse kindlaksmääramisel

Muudatusettepanek 228

Muudatusettepanek 228

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 60

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 60

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 74 – lõige 6 – punkt g

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (g) | inspekteerimine merel ja sadamas inspekteerimine transportimisel ja inspekteerimine turul. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(g)

inspekteerimine merel ja sadamas inspekteerimine transportimisel ja inspekteerimine turul.

| g) | inspekteerimine merel
  , rannikualal
  ja sadamas inspekteerimine transportimisel ja inspekteerimine turul. |
| --- | --- |

g)

inspekteerimine merel
  , rannikualal
  ja sadamas inspekteerimine transportimisel ja inspekteerimine turul.

, rannikualal

Muudatusettepanek 229

Muudatusettepanek 229

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 60

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 60

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 75 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Käitaja ja kapten teevad tööülesandeid täitvate ametnikega koostööd. Nad hõlbustavad turvalist juurdepääsu laevale, transpordivahendile või
  ruumile
  , kus kalandustooteid ladustatakse, töödeldakse või turustatakse. Nad tagavad ametnike turvalisuse ning ei takista, hirmuta ega sega ametnikke nende tööülesannete täitmisel. | 1.   Käitaja ja kapten teevad tööülesandeid täitvate ametnikega koostööd. Nad hõlbustavad turvalist juurdepääsu laevale,
  laeva trümmidele,
  transpordivahendile
  , konteineritele
  või
  hoiuruumidele
  , kus kalandustooteid ladustatakse, töödeldakse või turustatakse
  , või rajatistele, kus püügivahendeid ladustatakse või parandatakse
  . Nad tagavad ametnike turvalisuse ning ei takista, hirmuta ega sega ametnikke nende tööülesannete täitmisel. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Käitaja ja kapten teevad tööülesandeid täitvate ametnikega koostööd. Nad hõlbustavad turvalist juurdepääsu laevale, transpordivahendile või
  ruumile
  , kus kalandustooteid ladustatakse, töödeldakse või turustatakse. Nad tagavad ametnike turvalisuse ning ei takista, hirmuta ega sega ametnikke nende tööülesannete täitmisel.

1.   Käitaja ja kapten teevad tööülesandeid täitvate ametnikega koostööd. Nad hõlbustavad turvalist juurdepääsu laevale,
  laeva trümmidele,
  transpordivahendile
  , konteineritele
  või
  hoiuruumidele
  , kus kalandustooteid ladustatakse, töödeldakse või turustatakse
  , või rajatistele, kus püügivahendeid ladustatakse või parandatakse
  . Nad tagavad ametnike turvalisuse ning ei takista, hirmuta ega sega ametnikke nende tööülesannete täitmisel.

Muudatusettepanek 230

Muudatusettepanek 230

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 60

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 60

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 76 – lõige 1 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Ametnikud koostavad pärast igat inspektsiooni inspekteerimisaruande ning edastavad selle oma pädevatele ametiasutustele. Sellises aruandes sisalduvad andmed salvestatakse ja edastatakse elektrooniliselt. Kui inspekteeritakse teise liikmesriigi lipu all sõitvat kalalaeva ja kui inspekteerimisel avastatakse tõsine rikkumine, saadetakse inspekteerimisaruande koopia elektrooniliselt viivitamatult lipuliikmesriigile. | Ametnikud koostavad pärast igat inspektsiooni
  elektroonilisel vormil põhineva
  inspekteerimisaruande
  , mis sisaldab sama teavet kõigi liikmesriikide kohta,
  ning edastavad selle oma pädevatele ametiasutustele
  , Euroopa Kalanduskontrolli Ametile ja käitajale või kaptenile. Liikmesriigid võivad esitada lisaks ühtses elektroonilises vormis sisalduvale teabele täiendavat teavet.
  Sellises aruandes sisalduvad andmed salvestatakse ja edastatakse elektrooniliselt. Kui inspekteeritakse teise liikmesriigi lipu all sõitvat kalalaeva ja kui inspekteerimisel avastatakse tõsine rikkumine, saadetakse inspekteerimisaruande koopia elektrooniliselt viivitamatult lipuliikmesriigile. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Ametnikud koostavad pärast igat inspektsiooni inspekteerimisaruande ning edastavad selle oma pädevatele ametiasutustele. Sellises aruandes sisalduvad andmed salvestatakse ja edastatakse elektrooniliselt. Kui inspekteeritakse teise liikmesriigi lipu all sõitvat kalalaeva ja kui inspekteerimisel avastatakse tõsine rikkumine, saadetakse inspekteerimisaruande koopia elektrooniliselt viivitamatult lipuliikmesriigile.

Ametnikud koostavad pärast igat inspektsiooni
  elektroonilisel vormil põhineva
  inspekteerimisaruande
  , mis sisaldab sama teavet kõigi liikmesriikide kohta,
  ning edastavad selle oma pädevatele ametiasutustele
  , Euroopa Kalanduskontrolli Ametile ja käitajale või kaptenile. Liikmesriigid võivad esitada lisaks ühtses elektroonilises vormis sisalduvale teabele täiendavat teavet.
  Sellises aruandes sisalduvad andmed salvestatakse ja edastatakse elektrooniliselt. Kui inspekteeritakse teise liikmesriigi lipu all sõitvat kalalaeva ja kui inspekteerimisel avastatakse tõsine rikkumine, saadetakse inspekteerimisaruande koopia elektrooniliselt viivitamatult lipuliikmesriigile.

elektroonilisel vormil põhineva

, mis sisaldab sama teavet kõigi liikmesriikide kohta,

, Euroopa Kalanduskontrolli Ametile ja käitajale või kaptenile. Liikmesriigid võivad esitada lisaks ühtses elektroonilises vormis sisalduvale teabele täiendavat teavet.

Muudatusettepanek 231

Muudatusettepanek 231

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 60

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 60

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 76 – lõige 1 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Kui inspekteeritakse kolmanda riigi lipu all sõitvat kalalaeva ja kui inspekteerimisel avastatakse tõsine rikkumine, saadetakse inspekteerimisaruande koopia elektrooniliselt viivitamatult kõnealuse kolmanda riigi pädevatele asutustele ja komisjonile. | Kui inspekteeritakse kolmanda riigi lipu all sõitvat kalalaeva ja kui inspekteerimisel avastatakse tõsine rikkumine, saadetakse inspekteerimisaruande koopia elektrooniliselt viivitamatult kõnealuse kolmanda riigi pädevatele asutustele
  , Euroopa Kalanduskontrolli Ametile, käitajale
  ja
  kaptenile ning
  komisjonile. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Kui inspekteeritakse kolmanda riigi lipu all sõitvat kalalaeva ja kui inspekteerimisel avastatakse tõsine rikkumine, saadetakse inspekteerimisaruande koopia elektrooniliselt viivitamatult kõnealuse kolmanda riigi pädevatele asutustele ja komisjonile.

Kui inspekteeritakse kolmanda riigi lipu all sõitvat kalalaeva ja kui inspekteerimisel avastatakse tõsine rikkumine, saadetakse inspekteerimisaruande koopia elektrooniliselt viivitamatult kõnealuse kolmanda riigi pädevatele asutustele
  , Euroopa Kalanduskontrolli Ametile, käitajale
  ja
  kaptenile ning
  komisjonile.

, Euroopa Kalanduskontrolli Ametile, käitajale

kaptenile ning

Muudatusettepanek 232

Muudatusettepanek 232

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 60

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 60

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 76 – lõige 1 – lõik 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Kui kooskõlas rahvusvaheliste kokkulepetega toimub inspektsioon muu liikmesriigi kui kontrolliva liikmesriigi või kolmanda riigi jurisdiktsiooni alla kuuluvates vetes või sadamates, esitatakse inspekteerimisaruande koopia elektrooniliselt ja viivitamatult sellele liikmesriigile või kolmandale riigile. | Kui kooskõlas rahvusvaheliste kokkulepetega toimub inspektsioon muu liikmesriigi kui kontrolliva liikmesriigi või kolmanda riigi jurisdiktsiooni alla kuuluvates vetes või sadamates, esitatakse inspekteerimisaruande koopia elektrooniliselt ja viivitamatult sellele liikmesriigile või kolmandale riigile
  ja Euroopa Kalanduskontrolli Ametile, käitajale ja kaptenile
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Kui kooskõlas rahvusvaheliste kokkulepetega toimub inspektsioon muu liikmesriigi kui kontrolliva liikmesriigi või kolmanda riigi jurisdiktsiooni alla kuuluvates vetes või sadamates, esitatakse inspekteerimisaruande koopia elektrooniliselt ja viivitamatult sellele liikmesriigile või kolmandale riigile.

Kui kooskõlas rahvusvaheliste kokkulepetega toimub inspektsioon muu liikmesriigi kui kontrolliva liikmesriigi või kolmanda riigi jurisdiktsiooni alla kuuluvates vetes või sadamates, esitatakse inspekteerimisaruande koopia elektrooniliselt ja viivitamatult sellele liikmesriigile või kolmandale riigile
  ja Euroopa Kalanduskontrolli Ametile, käitajale ja kaptenile
  .

ja Euroopa Kalanduskontrolli Ametile, käitajale ja kaptenile

Muudatusettepanek 233

Muudatusettepanek 233

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 60

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 60

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 76 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Inspekteerimisaruande koopia saadetakse käitajale või kaptenile võimalikult kiiresti ja igal juhul hiljemalt 15 tööpäeva jooksul pärast inspektsiooni lõpetamist. | 3.   Inspekteerimisaruande koopia saadetakse käitajale või kaptenile
  eelistatavalt elektrooniliselt
  võimalikult kiiresti ja igal juhul hiljemalt 15 tööpäeva jooksul pärast inspektsiooni lõpetamist. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.   Inspekteerimisaruande koopia saadetakse käitajale või kaptenile võimalikult kiiresti ja igal juhul hiljemalt 15 tööpäeva jooksul pärast inspektsiooni lõpetamist.

3.   Inspekteerimisaruande koopia saadetakse käitajale või kaptenile
  eelistatavalt elektrooniliselt
  võimalikult kiiresti ja igal juhul hiljemalt 15 tööpäeva jooksul pärast inspektsiooni lõpetamist.

Muudatusettepanek 234

Muudatusettepanek 234

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 60

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 60

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 78 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Liikmesriigid loovad ja hoiavad ajakohasena elektroonilist andmebaasi, kuhu nad laadivad üles kõik nende lipu all sõitvate kalalaevade inspekteerimis- ja järelevalvearuanded, mille on koostanud nende endi, muude liikmesriikide või kolmandate riikide ametnikud ning muud inspekteerimis- ja järelevalvearuanded, mille on koostanud nende endi ametnikud. | 1.   Liikmesriigid loovad ja hoiavad ajakohasena elektroonilist andmebaasi,
  mille teabele, kui see ei ole konfidentsiaalne ega tundlik, on üldsusel juurdepääs, ja
  kuhu nad laadivad üles kõik nende lipu all sõitvate kalalaevade inspekteerimis- ja järelevalvearuanded, mille on koostanud nende endi, muude liikmesriikide või kolmandate riikide ametnikud ning muud inspekteerimis- ja järelevalvearuanded, mille on koostanud nende endi ametnikud.
  Euroopa Kalanduskontrolli Amet tsentraliseerib liikmesriikide andmebaasid. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Liikmesriigid loovad ja hoiavad ajakohasena elektroonilist andmebaasi, kuhu nad laadivad üles kõik nende lipu all sõitvate kalalaevade inspekteerimis- ja järelevalvearuanded, mille on koostanud nende endi, muude liikmesriikide või kolmandate riikide ametnikud ning muud inspekteerimis- ja järelevalvearuanded, mille on koostanud nende endi ametnikud.

1.   Liikmesriigid loovad ja hoiavad ajakohasena elektroonilist andmebaasi,
  mille teabele, kui see ei ole konfidentsiaalne ega tundlik, on üldsusel juurdepääs, ja
  kuhu nad laadivad üles kõik nende lipu all sõitvate kalalaevade inspekteerimis- ja järelevalvearuanded, mille on koostanud nende endi, muude liikmesriikide või kolmandate riikide ametnikud ning muud inspekteerimis- ja järelevalvearuanded, mille on koostanud nende endi ametnikud.
  Euroopa Kalanduskontrolli Amet tsentraliseerib liikmesriikide andmebaasid.

Muudatusettepanek 235

Muudatusettepanek 235

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 60

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 60

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 79 – lõige 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Liidu inspektorid teatavad liikmesriigi ametiasutustele või komisjonile kolmanda riigi lipu all sõitvate kalalaevade mis tahes nõuetele mittevastavast püügitegevusest rahvusvahelistes vetes, mille suhtes kohaldatakse piirkondliku rahvusvahelise organi nõudeid ja/või soovitusi. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2a.
     
  Liidu inspektorid teatavad liikmesriigi ametiasutustele või komisjonile kolmanda riigi lipu all sõitvate kalalaevade mis tahes nõuetele mittevastavast püügitegevusest rahvusvahelistes vetes, mille suhtes kohaldatakse piirkondliku rahvusvahelise organi nõudeid ja/või soovitusi.

Muudatusettepanek 236

Muudatusettepanek 236

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 60

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 60

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 79 – lõige 3 – punkt b a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ba) | selliste kolmandate riikide kalandusinspektorite koolitamisega, kes toetavad väljaspool liitu tegutsevate liidu laevade seiret. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ba)

ba)

selliste kolmandate riikide kalandusinspektorite koolitamisega, kes toetavad väljaspool liitu tegutsevate liidu laevade seiret.

selliste kolmandate riikide kalandusinspektorite koolitamisega, kes toetavad väljaspool liitu tegutsevate liidu laevade seiret.

Muudatusettepanek 237

Muudatusettepanek 237

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 60

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 60

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 79 – lõige 4 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | kõikidele nende ülesannete täitmiseks vajalikele andmetele ja dokumentidele, eelkõige püügipäevikutele, kalalaevatunnistusele, mootorivõimsuse sertifikaadile,
  videovalvesüsteemide
  andmetele, lossimisdeklaratsioonidele, püügisertifikaatidele, ümberlaadimisdeklaratsioonidele, müügiteatistele ja muudele asjakohastele dokumentidele |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(b)

kõikidele nende ülesannete täitmiseks vajalikele andmetele ja dokumentidele, eelkõige püügipäevikutele, kalalaevatunnistusele, mootorivõimsuse sertifikaadile,
  videovalvesüsteemide
  andmetele, lossimisdeklaratsioonidele, püügisertifikaatidele, ümberlaadimisdeklaratsioonidele, müügiteatistele ja muudele asjakohastele dokumentidele

videovalvesüsteemide

| b) | kõikidele nende ülesannete täitmiseks vajalikele andmetele ja dokumentidele, eelkõige püügipäevikutele, kalalaevatunnistusele, mootorivõimsuse sertifikaadile,
  elektrooniliste seireseadmete
  andmetele, lossimisdeklaratsioonidele, püügisertifikaatidele, ümberlaadimisdeklaratsioonidele, müügiteatistele ja muudele asjakohastele dokumentidele |
| --- | --- |

b)

kõikidele nende ülesannete täitmiseks vajalikele andmetele ja dokumentidele, eelkõige püügipäevikutele, kalalaevatunnistusele, mootorivõimsuse sertifikaadile,
  elektrooniliste seireseadmete
  andmetele, lossimisdeklaratsioonidele, püügisertifikaatidele, ümberlaadimisdeklaratsioonidele, müügiteatistele ja muudele asjakohastele dokumentidele

elektrooniliste seireseadmete

Muudatusettepanek 238

Muudatusettepanek 238

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 60

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 60

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 79 – lõige 6 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 6a.
     
  Kooskõlas artikliga 119a on komisjonil õigus võtta käesoleva määruse täiendamiseks vastu delegeeritud õigusakte, millega kehtestatakse liidu inspektorite volitused ja kohustused. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

6a.
     
  Kooskõlas artikliga 119a on komisjonil õigus võtta käesoleva määruse täiendamiseks vastu delegeeritud õigusakte, millega kehtestatakse liidu inspektorite volitused ja kohustused.

Muudatusettepanek 239

Muudatusettepanek 239

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 60

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 60

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 79 – lõige 7 – punkt f a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | fa) | liidu inspektorite koolituse miinimumnõuded, mis hõlmavad põhjalikke teadmisi ühise kalanduspoliitika ja asjakohase liidu keskkonnaõiguse kohta. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

fa)

fa)

liidu inspektorite koolituse miinimumnõuded, mis hõlmavad põhjalikke teadmisi ühise kalanduspoliitika ja asjakohase liidu keskkonnaõiguse kohta.

liidu inspektorite koolituse miinimumnõuded, mis hõlmavad põhjalikke teadmisi ühise kalanduspoliitika ja asjakohase liidu keskkonnaõiguse kohta.

Muudatusettepanek 240

Muudatusettepanek 240

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 68

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 68

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 88 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Kui liikmesriigil, kus lossimine või ümberlaadimine toimub, ei ole enam kasutada vastavat kvooti, kohaldatakse artiklit 37. Sel eesmärgil loetakse ühise kalanduspoliitika eeskirju rikkudes püütud, lossitud või ümber laaditud kalakogused võrdseks selle kahju suurusega, mida lipuliikmesriik kandis, nagu on osutatud kõnealuses artiklis. | 3.   Kui liikmesriigil, kus lossimine või ümberlaadimine toimub, ei ole enam kasutada vastavat kvooti, kohaldatakse artiklit 37. Sel eesmärgil loetakse ühise kalanduspoliitika eeskirju rikkudes püütud,
  tagasi heidetud,
  lossitud või ümber laaditud kalakogused võrdseks selle kahju suurusega, mida lipuliikmesriik kandis, nagu on osutatud kõnealuses artiklis. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.   Kui liikmesriigil, kus lossimine või ümberlaadimine toimub, ei ole enam kasutada vastavat kvooti, kohaldatakse artiklit 37. Sel eesmärgil loetakse ühise kalanduspoliitika eeskirju rikkudes püütud, lossitud või ümber laaditud kalakogused võrdseks selle kahju suurusega, mida lipuliikmesriik kandis, nagu on osutatud kõnealuses artiklis.

3.   Kui liikmesriigil, kus lossimine või ümberlaadimine toimub, ei ole enam kasutada vastavat kvooti, kohaldatakse artiklit 37. Sel eesmärgil loetakse ühise kalanduspoliitika eeskirju rikkudes püütud,
  tagasi heidetud,
  lossitud või ümber laaditud kalakogused võrdseks selle kahju suurusega, mida lipuliikmesriik kandis, nagu on osutatud kõnealuses artiklis.

Muudatusettepanek 241

Muudatusettepanek 241

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 69

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 69

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 89 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Ilma et see piiraks liikmesriikide volitusi algatada kriminaalmenetlus ja määrata kriminaalkaristusi, sätestavad liikmesriigid haldusmeetmeid ja -karistusi käsitlevad eeskirjad ning tagavad, et neid kohaldatakse süstemaatiliselt kooskõlas nende siseriikliku õigusega ühise kalanduspoliitika
  eeskirju rikkunud
  füüsilise isiku või juriidilise isiku suhtes. | 1.   Ilma et see piiraks liikmesriikide volitusi algatada kriminaalmenetlus ja määrata kriminaalkaristusi, sätestavad liikmesriigid haldusmeetmeid ja -karistusi käsitlevad eeskirjad ning tagavad, et neid kohaldatakse süstemaatiliselt kooskõlas nende siseriikliku õigusega ühise kalanduspoliitika
  eeskirjade rikkumiseni viinud rikkumisi toime pannud
  füüsilise isiku või juriidilise isiku suhtes. |
| | Iga esimeses lõigus osutatud konkreetse rikkumisega seoses ei või rohkem üks liikmesriik algatada menetlust või määrata karistusi asjaomase füüsilise või juriidilise isiku suhtes. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Ilma et see piiraks liikmesriikide volitusi algatada kriminaalmenetlus ja määrata kriminaalkaristusi, sätestavad liikmesriigid haldusmeetmeid ja -karistusi käsitlevad eeskirjad ning tagavad, et neid kohaldatakse süstemaatiliselt kooskõlas nende siseriikliku õigusega ühise kalanduspoliitika
  eeskirju rikkunud
  füüsilise isiku või juriidilise isiku suhtes.

1.   Ilma et see piiraks liikmesriikide volitusi algatada kriminaalmenetlus ja määrata kriminaalkaristusi, sätestavad liikmesriigid haldusmeetmeid ja -karistusi käsitlevad eeskirjad ning tagavad, et neid kohaldatakse süstemaatiliselt kooskõlas nende siseriikliku õigusega ühise kalanduspoliitika
  eeskirjade rikkumiseni viinud rikkumisi toime pannud
  füüsilise isiku või juriidilise isiku suhtes.

Iga esimeses lõigus osutatud konkreetse rikkumisega seoses ei või rohkem üks liikmesriik algatada menetlust või määrata karistusi asjaomase füüsilise või juriidilise isiku suhtes.

Iga esimeses lõigus osutatud konkreetse rikkumisega seoses ei või rohkem üks liikmesriik algatada menetlust või määrata karistusi asjaomase füüsilise või juriidilise isiku suhtes.

Muudatusettepanek 242

Muudatusettepanek 242

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 69

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 69

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 89a – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Liikmesriigid tagavad, et ühise kalanduspoliitika eeskirju rikkunud füüsilist isikut või selle eest vastutavaks tunnistatud juriidilist isikut karistatakse tõhusate, proportsionaalsete ja hoiatavate halduskaristustega. | 1.   Liikmesriigid tagavad, et ühise kalanduspoliitika eeskirju rikkunud füüsilist isikut või selle eest vastutavaks tunnistatud juriidilist isikut karistatakse tõhusate, proportsionaalsete ja hoiatavate
  kriminaal- ja/või
  halduskaristustega. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Liikmesriigid tagavad, et ühise kalanduspoliitika eeskirju rikkunud füüsilist isikut või selle eest vastutavaks tunnistatud juriidilist isikut karistatakse tõhusate, proportsionaalsete ja hoiatavate halduskaristustega.

1.   Liikmesriigid tagavad, et ühise kalanduspoliitika eeskirju rikkunud füüsilist isikut või selle eest vastutavaks tunnistatud juriidilist isikut karistatakse tõhusate, proportsionaalsete ja hoiatavate
  kriminaal- ja/või
  halduskaristustega.

Muudatusettepanek 243

Muudatusettepanek 243

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 69

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 69

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 89a – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Karistusi määrates võtavad liikmesriigid arvesse eelkõige rikkumise raskusastet, sealhulgas tekitatud keskkonnakahju taset, kalavarule tekitatud kahju, rikkumise laadi ja ulatust, selle kestust või korduvust või samaaegsete rikkumiste kuhjumist. | 3.   Karistusi määrates võtavad liikmesriigid arvesse eelkõige rikkumise raskusastet, sealhulgas tekitatud keskkonnakahju taset, kalavarule tekitatud kahju, rikkumise laadi ja ulatust, selle kestust või korduvust või samaaegsete rikkumiste kuhjumist.
  Karistuste suuruse määramisel võtavad liikmesriigid arvesse ka asjaomase füüsilise isiku majanduslikku olukorda. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.   Karistusi määrates võtavad liikmesriigid arvesse eelkõige rikkumise raskusastet, sealhulgas tekitatud keskkonnakahju taset, kalavarule tekitatud kahju, rikkumise laadi ja ulatust, selle kestust või korduvust või samaaegsete rikkumiste kuhjumist.

3.   Karistusi määrates võtavad liikmesriigid arvesse eelkõige rikkumise raskusastet, sealhulgas tekitatud keskkonnakahju taset, kalavarule tekitatud kahju, rikkumise laadi ja ulatust, selle kestust või korduvust või samaaegsete rikkumiste kuhjumist.
  Karistuste suuruse määramisel võtavad liikmesriigid arvesse ka asjaomase füüsilise isiku majanduslikku olukorda.

Muudatusettepanek 244

Muudatusettepanek 244

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 69

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 69

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 89a – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.   Liikmesriigid
  võivad kohaldada
  süsteemi, mille järgi on trahv proportsionaalne juriidilise isiku käibega või rikkumise toimepanemisel saadud või eeldatud majandusliku kasuga. | 4.   Liikmesriigid
  kohaldavad
  süsteemi, mille järgi on trahv proportsionaalne juriidilise isiku käibega või rikkumise toimepanemisel saadud või eeldatud majandusliku kasuga
  , võttes arvesse süüteo raskusastet
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4.   Liikmesriigid
  võivad kohaldada
  süsteemi, mille järgi on trahv proportsionaalne juriidilise isiku käibega või rikkumise toimepanemisel saadud või eeldatud majandusliku kasuga.

4.   Liikmesriigid
  kohaldavad
  süsteemi, mille järgi on trahv proportsionaalne juriidilise isiku käibega või rikkumise toimepanemisel saadud või eeldatud majandusliku kasuga
  , võttes arvesse süüteo raskusastet
  .

Muudatusettepanek 245

Muudatusettepanek 245

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 69

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 69

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 89a – lõige 4 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Rikkumise toimepanemise korral ei tohi sama isiku suhtes samade tegude eest algatada eri menetlusi või määrata eri karistusi. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4a.
     
  Rikkumise toimepanemise korral ei tohi sama isiku suhtes samade tegude eest algatada eri menetlusi või määrata eri karistusi.

Muudatusettepanek 246

Muudatusettepanek 246

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 69

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 69

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 90 – lõige 2 – punkt d

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (d) | ametnike või vaatlejate töö takistamine nende tööülesannete täitmisel; või |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(d)

ametnike või vaatlejate töö takistamine nende tööülesannete täitmisel; või

| d) | ametnike või vaatlejate töö takistamine nende tööülesannete täitmisel
  , välja arvatud vääramatu jõu korral, näiteks olukordades, kus meeskonna turvalisus on ohus
  ; või |
| --- | --- |

d)

ametnike või vaatlejate töö takistamine nende tööülesannete täitmisel
  , välja arvatud vääramatu jõu korral, näiteks olukordades, kus meeskonna turvalisus on ohus
  ; või

, välja arvatud vääramatu jõu korral, näiteks olukordades, kus meeskonna turvalisus on ohus

Muudatusettepanek 247

Muudatusettepanek 247

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 69

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 69

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 90 – lõige 2 – punkt h

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (h) | sellise laeva tegevuses, juhtimises, omanikeringis osalemine või sellisele laevale töölevõtmine, mis tegeleb ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 1005/2008, eelkõige laevad, mis on kantud nõukogu määruse (EÜ) nr 1005/2008 artiklites 29 ja 30 osutatud ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelevate laevade liidu või piirkondliku kalavarude majandamise organisatsiooni nimekirja, või teenuste osutamine ETR-kalapüügiga tegeleva laeva käitajatele; või |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(h)

sellise laeva tegevuses, juhtimises, omanikeringis osalemine või sellisele laevale töölevõtmine, mis tegeleb ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 1005/2008, eelkõige laevad, mis on kantud nõukogu määruse (EÜ) nr 1005/2008 artiklites 29 ja 30 osutatud ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelevate laevade liidu või piirkondliku kalavarude majandamise organisatsiooni nimekirja, või teenuste osutamine ETR-kalapüügiga tegeleva laeva käitajatele; või

| h) | sellise laeva tegevuses, juhtimises, omanikeringis osalemine või sellisele laevale töölevõtmine, mis tegeleb ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 1005/2008, eelkõige laevad, mis on kantud nõukogu määruse (EÜ) nr 1005/2008 artiklites 29 ja 30 osutatud ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelevate laevade liidu või piirkondliku kalavarude majandamise organisatsiooni nimekirja, või teenuste osutamine ETR-kalapüügiga tegeleva laeva käitajatele
  või ETR-kalapüügist kasu saamine, selle toetamine ja selles osalemine, sealhulgas käitajana, tegeliku kasusaajana, omanikuna, logistika- ja teenuseosutajana, sealhulgas kindlustusandja ja muude finantsteenuste pakkujana
  ; või |
| --- | --- |

h)

sellise laeva tegevuses, juhtimises, omanikeringis osalemine või sellisele laevale töölevõtmine, mis tegeleb ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 1005/2008, eelkõige laevad, mis on kantud nõukogu määruse (EÜ) nr 1005/2008 artiklites 29 ja 30 osutatud ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelevate laevade liidu või piirkondliku kalavarude majandamise organisatsiooni nimekirja, või teenuste osutamine ETR-kalapüügiga tegeleva laeva käitajatele
  või ETR-kalapüügist kasu saamine, selle toetamine ja selles osalemine, sealhulgas käitajana, tegeliku kasusaajana, omanikuna, logistika- ja teenuseosutajana, sealhulgas kindlustusandja ja muude finantsteenuste pakkujana
  ; või

või ETR-kalapüügist kasu saamine, selle toetamine ja selles osalemine, sealhulgas käitajana, tegeliku kasusaajana, omanikuna, logistika- ja teenuseosutajana, sealhulgas kindlustusandja ja muude finantsteenuste pakkujana

Muudatusettepanek 248

Muudatusettepanek 248

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 69

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 69

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 90 – lõige 2 – punkt i

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (i) | kalastamine suletud või keelupiirkonnas või kalavarude taastamise alal või keelatud perioodil või ilma kvoodita või pärast kvoodi täitmist või lubatust sügavamal; või |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(i)

kalastamine suletud või keelupiirkonnas või kalavarude taastamise alal või keelatud perioodil või ilma kvoodita või pärast kvoodi täitmist või lubatust sügavamal; või

| i) | kalastamine suletud või keelupiirkonnas või kalavarude taastamise alal või keelatud perioodil või ilma kvoodita või pärast kvoodi täitmist või lubatust sügavamal
  või rannikust kaugemal, sealhulgas tundlike liikide ja tundlike elupaikade kaitseksEuroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/147/EÜ

   (*4)

  või nõukogu direktiivi 92/43/EMÜ

   (*5)

  kohaselt kehtestatud suletud või keelualadel
  ; või |
| --- | --- |

i)

kalastamine suletud või keelupiirkonnas või kalavarude taastamise alal või keelatud perioodil või ilma kvoodita või pärast kvoodi täitmist või lubatust sügavamal
  või rannikust kaugemal, sealhulgas tundlike liikide ja tundlike elupaikade kaitseksEuroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/147/EÜ

   (*4)

  või nõukogu direktiivi 92/43/EMÜ

   (*5)

  kohaselt kehtestatud suletud või keelualadel
  ; või

või rannikust kaugemal, sealhulgas tundlike liikide ja tundlike elupaikade kaitseksEuroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/147/EÜ

*4

või nõukogu direktiivi 92/43/EMÜ

*5

kohaselt kehtestatud suletud või keelualadel

Muudatusettepanek 249

Muudatusettepanek 249

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 69

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 69

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 90 – lõige 2 – punkt j

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (j) | selliste liikide sihtpüügiga tegelemine
  ,
  pardal hoidmine, ümberlaadimine, üleviimine või lossimine
  , mille suhtes kehtib moratoorium, püügikeeluaeg või mille püük on keelatud; või |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(j)

selliste liikide sihtpüügiga tegelemine
  ,
  pardal hoidmine, ümberlaadimine, üleviimine või lossimine
  , mille suhtes kehtib moratoorium, püügikeeluaeg või mille püük on keelatud; või

selliste liikide sihtpüügiga tegelemine

pardal hoidmine, ümberlaadimine, üleviimine või lossimine

| j) | püügitegevus
  ,
  mis on suunatud sellistele liikidele
  , mille suhtes kehtib moratoorium, püügikeeluaeg või mille püük on keelatud
  , või selliste liikide pardal hoidmine, ümberlaadimine või lossimine
  ; või |
| --- | --- |

j)

püügitegevus
  ,
  mis on suunatud sellistele liikidele
  , mille suhtes kehtib moratoorium, püügikeeluaeg või mille püük on keelatud
  , või selliste liikide pardal hoidmine, ümberlaadimine või lossimine
  ; või

püügitegevus

mis on suunatud sellistele liikidele

, või selliste liikide pardal hoidmine, ümberlaadimine või lossimine

Muudatusettepanek 250

Muudatusettepanek 250

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 69

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 69

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 90 – lõige 2 – punkt j a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ja) | noorisendite ja kaitsealuste liikide juhupüügi vähendamiseks võetud tehniliste ja muude meetmete täitmata jätmine; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ja)

ja)

noorisendite ja kaitsealuste liikide juhupüügi vähendamiseks võetud tehniliste ja muude meetmete täitmata jätmine;

noorisendite ja kaitsealuste liikide juhupüügi vähendamiseks võetud tehniliste ja muude meetmete täitmata jätmine;

Muudatusettepanek 251

Muudatusettepanek 251

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 69

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 69

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 90 – lõige 2 – punkt q a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | qa) | kalalaevadelt püügivahendite ja mereprahi tahtlik merre heitmine. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

qa)

qa)

kalalaevadelt püügivahendite ja mereprahi tahtlik merre heitmine.

kalalaevadelt püügivahendite ja mereprahi tahtlik merre heitmine.

Muudatusettepanek 252

Muudatusettepanek 252

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 69

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 69

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 90 – lõige 3 – punkt d

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (d) | ei täideta ühise kalanduspoliitika eeskirjades sätestatud kohustusi seoses püügivahendite kasutamisega; või |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(d)

ei täideta ühise kalanduspoliitika eeskirjades sätestatud kohustusi seoses püügivahendite kasutamisega; või

| d) | ei täideta ühise kalanduspoliitika eeskirjades sätestatud kohustusi seoses püügivahendite kasutamisega
  või tehniliste meetmete ja mereökosüsteemide kaitsega seotud kohustusi ning eelkõige tundlike liikide juhupüügi vähendamise meetmete rakendamisega seotud kohustusi
  ; või |
| --- | --- |

d)

ei täideta ühise kalanduspoliitika eeskirjades sätestatud kohustusi seoses püügivahendite kasutamisega
  või tehniliste meetmete ja mereökosüsteemide kaitsega seotud kohustusi ning eelkõige tundlike liikide juhupüügi vähendamise meetmete rakendamisega seotud kohustusi
  ; või

või tehniliste meetmete ja mereökosüsteemide kaitsega seotud kohustusi ning eelkõige tundlike liikide juhupüügi vähendamise meetmete rakendamisega seotud kohustusi

Muudatusettepanek 253

Muudatusettepanek 253

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 69

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 69

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 90 – lõige 3 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Komisjon avaldab enne karistusi käsitlevate sätete rakendamist suunised, et tagada rikkumiste raskusastme ühtne kindlaksmääramine liidus ja erinevate kohaldatavate karistuste ühetaoline tõlgendamine. Need suunised avaldatakse komisjoni veebisaidil ja tehakse üldsusele kättesaadavaks. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3a.
     
  Komisjon avaldab enne karistusi käsitlevate sätete rakendamist suunised, et tagada rikkumiste raskusastme ühtne kindlaksmääramine liidus ja erinevate kohaldatavate karistuste ühetaoline tõlgendamine. Need suunised avaldatakse komisjoni veebisaidil ja tehakse üldsusele kättesaadavaks.

Muudatusettepanek 254

Muudatusettepanek 254

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 69

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 69

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 90 – lõige 3 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3b.
     
  Hiljemalt .. [kaks aastat pärast käesoleva muutmisdirektiivi jõustumise kuupäeva] koostab amet aruande suuniste rakendamise kohta liidu tasandil. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3b.
     
  Hiljemalt .. [kaks aastat pärast käesoleva muutmisdirektiivi jõustumise kuupäeva] koostab amet aruande suuniste rakendamise kohta liidu tasandil.

Muudatusettepanek 255

Muudatusettepanek 255

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 69

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 69

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 91 – lõige 1 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Kui
  füüsilist isikut kahtlustatakse tõsises rikkumises
  või kui
  ta sellelt tabatakse
  või kui
  juriidilist isikut kahtlustatakse
  sellise rikkumise eest vastutav
  olemises
  , võtavad liikmesriigid lisaks artikli 85 kohasele rikkumise uurimisele kooskõlas oma riiklike õigusaktidega viivitamatult asjakohased meetmed, milleks on eelkõige: | 1.   Kui
  füüsiline isik tabatakse tõsiselt rikkumiselt
  või kui
  selle füüsilise isikuga seoses avastatakse inspektsiooni käigus tõsine rikkumine
  või kui
  on tõendeid, et juriidiline isik on
  sellise rikkumise eest vastutav, võtavad liikmesriigid lisaks artikli 85 kohasele rikkumise uurimisele kooskõlas oma riiklike õigusaktidega viivitamatult asjakohased meetmed, milleks on eelkõige: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Kui
  füüsilist isikut kahtlustatakse tõsises rikkumises
  või kui
  ta sellelt tabatakse
  või kui
  juriidilist isikut kahtlustatakse
  sellise rikkumise eest vastutav
  olemises
  , võtavad liikmesriigid lisaks artikli 85 kohasele rikkumise uurimisele kooskõlas oma riiklike õigusaktidega viivitamatult asjakohased meetmed, milleks on eelkõige:

1.   Kui
  füüsiline isik tabatakse tõsiselt rikkumiselt
  või kui
  selle füüsilise isikuga seoses avastatakse inspektsiooni käigus tõsine rikkumine
  või kui
  on tõendeid, et juriidiline isik on
  sellise rikkumise eest vastutav, võtavad liikmesriigid lisaks artikli 85 kohasele rikkumise uurimisele kooskõlas oma riiklike õigusaktidega viivitamatult asjakohased meetmed, milleks on eelkõige:

Muudatusettepanek 256

Muudatusettepanek 256

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 69

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 69

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 91a – lõige 1 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Ilma et see piiraks muude käesoleva määruse ja siseriikliku õiguse kohaste karistuste kohaldamist, määrab liikmesriik sellise tuvastatud tõsise rikkumise korral, mille teel on saadud kalandustooteid, trahvi, mille suurus on: | 1. | (Ei puuduta eestikeelset versiooni.) |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Ilma et see piiraks muude käesoleva määruse ja siseriikliku õiguse kohaste karistuste kohaldamist, määrab liikmesriik sellise tuvastatud tõsise rikkumise korral, mille teel on saadud kalandustooteid, trahvi, mille suurus on:

1.

(Ei puuduta eestikeelset versiooni.)

Muudatusettepanek 257

Muudatusettepanek 257

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 69

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 69

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 91a – lõige 1 – taane 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | minimaalselt vähemalt
  kolmekordne
  tõsise rikkumise toimepanemise teel saadud kalandustoodete väärtus, ja |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

minimaalselt vähemalt
  kolmekordne
  tõsise rikkumise toimepanemise teel saadud kalandustoodete väärtus, ja

kolmekordne

| — | minimaalselt vähemalt
  kahekordne
  tõsise rikkumise toimepanemise teel saadud kalandustoodete väärtus, ja |
| --- | --- |

—

minimaalselt vähemalt
  kahekordne
  tõsise rikkumise toimepanemise teel saadud kalandustoodete väärtus, ja

kahekordne

Muudatusettepanek 258

Muudatusettepanek 258

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 69

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 69

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 91a – lõige 4 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Kõigil juhtudel ei või rohkem üks liikmesriik algatada menetlusi või määrata karistusi iga rikkumise eest. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4a.
     
  Kõigil juhtudel ei või rohkem üks liikmesriik algatada menetlusi või määrata karistusi iga rikkumise eest.

Muudatusettepanek 259

Muudatusettepanek 259

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 69

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 69

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 91b – lõik 1 – punkt 10

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (10) | majandustegevuse ajutine peatamine või selle alaline lõpetamine; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(10)

majandustegevuse ajutine peatamine või selle alaline lõpetamine;

| (10) | kalandusega seotud
  majandustegevuse ajutine peatamine või selle alaline lõpetamine; |
| --- | --- |

(10)

kalandusega seotud
  majandustegevuse ajutine peatamine või selle alaline lõpetamine;

kalandusega seotud

Muudatusettepanek 260

Muudatusettepanek 260

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 69

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 69

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 91b – lõik 1 – punkt 11 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 11a) | ühise kalanduspoliitika lossimiskohustuse eeskirjade tõsise rikkumise korral pidevalt salvestava videovalvesüsteemi kasutamine, mis võimaldab ka andmeid säilitada. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

11a)

11a)

ühise kalanduspoliitika lossimiskohustuse eeskirjade tõsise rikkumise korral pidevalt salvestava videovalvesüsteemi kasutamine, mis võimaldab ka andmeid säilitada.

Muudatusettepanek 261

Muudatusettepanek 261

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 69

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 69

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 92 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   
  Kuigi punktid
  jäävad seotuks
  kalalaeva müünud
  kalalaevatunnistuse omanikuga,
  määratakse punktid ka mis tahes asjaomase
  kalalaeva
  tulevasele kalalaevatunnistuse omanikule
  , juhul kui
  kõnealune
  laev müüakse, antakse üle või vahetab muul moel omanikku pärast rikkumise kuupäeva. | 3.   
  Punktid
  jäävad seotuks kalalaevatunnistuse omanikuga,
  kes on rikkumise toime pannud ja seejärel
  kalalaeva
  müünud
  , juhul kui laev müüakse, antakse üle või vahetab muul moel omanikku pärast rikkumise kuupäeva.
  Neid ei määrata mingil juhul asjaomase kalalaeva tulevasele kalalaevatunnistuse omanikule. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.   
  Kuigi punktid
  jäävad seotuks
  kalalaeva müünud
  kalalaevatunnistuse omanikuga,
  määratakse punktid ka mis tahes asjaomase
  kalalaeva
  tulevasele kalalaevatunnistuse omanikule
  , juhul kui
  kõnealune
  laev müüakse, antakse üle või vahetab muul moel omanikku pärast rikkumise kuupäeva.

3.   
  Punktid
  jäävad seotuks kalalaevatunnistuse omanikuga,
  kes on rikkumise toime pannud ja seejärel
  kalalaeva
  müünud
  , juhul kui laev müüakse, antakse üle või vahetab muul moel omanikku pärast rikkumise kuupäeva.
  Neid ei määrata mingil juhul asjaomase kalalaeva tulevasele kalalaevatunnistuse omanikule.

Muudatusettepanek 262

Muudatusettepanek 262

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 69

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 69

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 92 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.   Liikmesriigid kehtestavad ka punktisüsteemi, mille kohaselt määratakse laeva kaptenile tema juhitud laeva pardal aset leidnud tõsise rikkumise korral sama arv punkte nagu kalalaevatunnistuse omanikule. | 4.   Liikmesriigid kehtestavad ka punktisüsteemi, mille kohaselt määratakse laeva kaptenile tema juhitud laeva pardal aset leidnud tõsise rikkumise korral sama arv punkte nagu kalalaevatunnistuse omanikule.
  Laeva kaptenile määratud punktid registreeritakse ametlikus sertifitseerimisdokumendis, milles märgitakse määramise kuupäev ja määratud punktide kustutamise kuupäev. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4.   Liikmesriigid kehtestavad ka punktisüsteemi, mille kohaselt määratakse laeva kaptenile tema juhitud laeva pardal aset leidnud tõsise rikkumise korral sama arv punkte nagu kalalaevatunnistuse omanikule.

4.   Liikmesriigid kehtestavad ka punktisüsteemi, mille kohaselt määratakse laeva kaptenile tema juhitud laeva pardal aset leidnud tõsise rikkumise korral sama arv punkte nagu kalalaevatunnistuse omanikule.
  Laeva kaptenile määratud punktid registreeritakse ametlikus sertifitseerimisdokumendis, milles märgitakse määramise kuupäev ja määratud punktide kustutamise kuupäev.

Muudatusettepanek 263

Muudatusettepanek 263

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 69

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 69

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 92 – lõige 7 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 7a.
     
  Kalalaevatunnistuse omanikele või laevade kaptenitele, kes ei ole toime pannud tõsiseid rikkumisi vähemalt viie järjestikuse kalendriaasta jooksul, arvutatuna alates 1. jaanuarist ... [käesoleva muutmismääruse jõustumise aasta] eraldatakse kaks eelispunkti riiklikes paremusjärjestustes, mida Euroopa Merendus- ja Kalandusfond kasutab määruse (EL) nr 508/2014 kohaselt. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

7a.
     
  Kalalaevatunnistuse omanikele või laevade kaptenitele, kes ei ole toime pannud tõsiseid rikkumisi vähemalt viie järjestikuse kalendriaasta jooksul, arvutatuna alates 1. jaanuarist ... [käesoleva muutmismääruse jõustumise aasta] eraldatakse kaks eelispunkti riiklikes paremusjärjestustes, mida Euroopa Merendus- ja Kalandusfond kasutab määruse (EL) nr 508/2014 kohaselt.

Muudatusettepanek 264

Muudatusettepanek 264

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 69

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 69

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 92 – lõige 13 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| a) | punktikünnise muutmine, mis toob kaasa kalalaevatunnistuse või kapteni kalalaeva juhtimise õiguse peatamise või jäädava äravõtmise; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

a)

a)

punktikünnise muutmine, mis toob kaasa kalalaevatunnistuse või kapteni kalalaeva juhtimise õiguse peatamise või jäädava äravõtmise;

punktikünnise muutmine, mis toob kaasa kalalaevatunnistuse või kapteni kalalaeva juhtimise õiguse peatamise või jäädava äravõtmise;

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 265

Muudatusettepanek 265

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 69

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 69

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 92 – lõige 14 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 14a.
     
  Komisjon avaldab suunised, milles selgitatakse rikkumisi ja karistusi käsitlevate eeskirjade tõlgendamist, et piirata erinevusi liikmesriikidevahelises kohtlemises. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

14a.
     
  Komisjon avaldab suunised, milles selgitatakse rikkumisi ja karistusi käsitlevate eeskirjade tõlgendamist, et piirata erinevusi liikmesriikidevahelises kohtlemises.

Muudatusettepanek 266

Muudatusettepanek 266

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 69

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 69

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 93 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Liikmesriigid kannavad riiklikku registrisse kõik ühise kalanduspoliitika eeskirjade
  kahtlustatavad või
  kinnitatud rikkumised, mille sooritavad nende lipu all või kolmanda riigi lipu all sõitvad laevad või nende kodanikud, sealhulgas kõik otsused ja kantud karistused ning määratud punktiarvu. Samuti sisestavad liikmesriigid oma riiklikku rikkumiste registrisse nende lipu all sõitvate kalalaevade ning nende kodanike rikkumised, mida menetletakse mõnes muus liikmesriigis, pärast seda, kui jurisdiktsiooni omava liikmesriigi lõplik otsus on vastavalt artiklile 92b teatavaks tehtud. | 1.   Liikmesriigid kannavad riiklikku registrisse kõik ühise kalanduspoliitika eeskirjade kinnitatud rikkumised, mille sooritavad nende lipu all või kolmanda riigi lipu all sõitvad laevad või nende kodanikud, sealhulgas kõik otsused ja kantud karistused ning määratud punktiarvu. Samuti sisestavad liikmesriigid oma riiklikku rikkumiste registrisse nende lipu all sõitvate kalalaevade ning nende kodanike rikkumised, mida menetletakse mõnes muus liikmesriigis, pärast seda, kui jurisdiktsiooni omava liikmesriigi lõplik otsus on vastavalt artiklile 92b teatavaks tehtud. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Liikmesriigid kannavad riiklikku registrisse kõik ühise kalanduspoliitika eeskirjade
  kahtlustatavad või
  kinnitatud rikkumised, mille sooritavad nende lipu all või kolmanda riigi lipu all sõitvad laevad või nende kodanikud, sealhulgas kõik otsused ja kantud karistused ning määratud punktiarvu. Samuti sisestavad liikmesriigid oma riiklikku rikkumiste registrisse nende lipu all sõitvate kalalaevade ning nende kodanike rikkumised, mida menetletakse mõnes muus liikmesriigis, pärast seda, kui jurisdiktsiooni omava liikmesriigi lõplik otsus on vastavalt artiklile 92b teatavaks tehtud.

1.   Liikmesriigid kannavad riiklikku registrisse kõik ühise kalanduspoliitika eeskirjade kinnitatud rikkumised, mille sooritavad nende lipu all või kolmanda riigi lipu all sõitvad laevad või nende kodanikud, sealhulgas kõik otsused ja kantud karistused ning määratud punktiarvu. Samuti sisestavad liikmesriigid oma riiklikku rikkumiste registrisse nende lipu all sõitvate kalalaevade ning nende kodanike rikkumised, mida menetletakse mõnes muus liikmesriigis, pärast seda, kui jurisdiktsiooni omava liikmesriigi lõplik otsus on vastavalt artiklile 92b teatavaks tehtud.

Muudatusettepanek 267

Muudatusettepanek 267

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 69

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 69

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 93 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Ühise kalanduspoliitika eeskirjade rikkumise suhtes meetmete võtmisel võib liikmesriik
  taotleda teistelt liikmesriikidelt nende riiklikes registrites
  sisalduva
  teabe edastamist
  kalalaevade ja isikute kohta,
  keda kahtlustatakse
  kõnealuse rikkumise
  sooritamises
  või kes tabati kõnealuse rikkumise sooritamiselt. | 2.   Ühise kalanduspoliitika eeskirjade rikkumise suhtes meetmete võtmisel võib liikmesriik
  tutvuda artiklis 93a osutatud liidu rikkumiste registris
  sisalduva
  teabega
  kalalaevade ja isikute kohta,
  kes on
  kõnealuse rikkumise
  sooritanud
  või kes tabati kõnealuse rikkumise sooritamiselt. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Ühise kalanduspoliitika eeskirjade rikkumise suhtes meetmete võtmisel võib liikmesriik
  taotleda teistelt liikmesriikidelt nende riiklikes registrites
  sisalduva
  teabe edastamist
  kalalaevade ja isikute kohta,
  keda kahtlustatakse
  kõnealuse rikkumise
  sooritamises
  või kes tabati kõnealuse rikkumise sooritamiselt.

2.   Ühise kalanduspoliitika eeskirjade rikkumise suhtes meetmete võtmisel võib liikmesriik
  tutvuda artiklis 93a osutatud liidu rikkumiste registris
  sisalduva
  teabega
  kalalaevade ja isikute kohta,
  kes on
  kõnealuse rikkumise
  sooritanud
  või kes tabati kõnealuse rikkumise sooritamiselt.

Muudatusettepanek 268

Muudatusettepanek 268

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 69

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 69

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 93 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.
     
  Kui liikmesriik taotleb teiselt liikmesriigilt teavet seoses teatava rikkumisega, esitab kõnealune teine liikmesriik viivitamata asjaomase teabe kõnealuses rikkumises osalevate kalalaevade ja füüsiliste või juriidiliste isikute kohta. | välja jäetud |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.
     
  Kui liikmesriik taotleb teiselt liikmesriigilt teavet seoses teatava rikkumisega, esitab kõnealune teine liikmesriik viivitamata asjaomase teabe kõnealuses rikkumises osalevate kalalaevade ja füüsiliste või juriidiliste isikute kohta.

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 269

Muudatusettepanek 269

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 69

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 69

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 93 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.   Riiklikus rikkumiste registris sisalduvaid andmeid säilitatakse vaid seni, kuni see on vajalik käesolevas määruses sätestatud eesmärkidel, kuid alati vähemalt viis kalendriaastat alates teabe registreerimise aastale järgnevast aastast. | 4.   Riiklikus rikkumiste registris sisalduvaid andmeid säilitatakse vaid seni, kuni see on vajalik käesolevas määruses sätestatud eesmärkidel, kuid alati vähemalt viis kalendriaastat alates teabe registreerimise aastale järgnevast aastast
  kooskõlas kõigi kohaldatavate eraelu puutumatuse ja isikuandmete kaitse eeskirjadega
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4.   Riiklikus rikkumiste registris sisalduvaid andmeid säilitatakse vaid seni, kuni see on vajalik käesolevas määruses sätestatud eesmärkidel, kuid alati vähemalt viis kalendriaastat alates teabe registreerimise aastale järgnevast aastast.

4.   Riiklikus rikkumiste registris sisalduvaid andmeid säilitatakse vaid seni, kuni see on vajalik käesolevas määruses sätestatud eesmärkidel, kuid alati vähemalt viis kalendriaastat alates teabe registreerimise aastale järgnevast aastast
  kooskõlas kõigi kohaldatavate eraelu puutumatuse ja isikuandmete kaitse eeskirjadega
  .

Muudatusettepanek 270

Muudatusettepanek 270

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 69

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 69

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel - 93a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel - 93a |
| | Liidu rikkumiste register |
| | 1.
     
  Komisjon loob liidu rikkumiste registri (edaspidi „liidu register“), koondades liikmesriikidelt saadud teabe artikli 93 lõikes 1 osutatud rikkumiste kohta ning teabe kaotatud püügivahendite kohta, nagu on osutatud artikli 48 lõikes 5. Selleks tagavad liikmesriigid, et nende riiklikes registrites säilitatav teave, millele on osutatud artiklis 93, ning artikli 48 lõike 5 kohaselt kogutud ja salvestatud teave kantakse samuti liidu registrisse. |
| | 2.
     
  Teavet, mis puudutab seda, et füüsiline isik on rikkunud ühise kalanduspoliitika eeskirju, mille alusel on tehtud nõukogu 26. veebruari 2009. aasta raamotsuse 2009/315/JSK (mis käsitleb karistusregistrite andmete vahetamise liikmesriikidevahelist korraldust ja andmete sisu) artikli 2 kohane süüdimõistev kohtuotsus, ning mis kuulub nimetatud otsuse kohaldamisalasse, ei kanta liidu registrisse. |
| | 3.
     
  Teavet, mis puudutab seda, et füüsiline isik on rikkunud ühise kalanduspoliitika eeskirju, mille alusel on tehtud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2019. aasta määruse (EL) 2019/816 (millega luuakse kesksüsteem nende liikmesriikide väljaselgitamiseks, kellel on teavet kolmandate riikide kodanike ja kodakondsuseta isikute suhtes tehtud süüdimõistvate kohtuotsuste kohta, et täiendada Euroopa karistusregistrite infosüsteemi (ECRIS-TCN) ning muudetakse määrust (EL) 2018/1726) artikli 3 kohane süüdimõistev kohtuotsus, ning mis kuulub nimetatud määruse kohaldamisalasse, ei kanta liidu registrisse. |
| | 4.
     
  Liidu register koosneb kesksüsteemist, iga liikmesriigi riiklikust kesksest juurdepääsupunktist, liidese tarkvarast, mis võimaldab pädevatel asutustel ühendada kesksüsteemi riiklike kesksete juurdepääsupunktide kaudu, ning kesksüsteemi ja riiklike kesksete juurdepääsupunktide vahelisest sidetaristust. |
| | 5.
     
  Liikmesriikide pädevad asutused võivad liidu registriga tutvuda üksnes selleks, et kontrollida, kas liikmesriigil on teavet liidu kalalaeva või füüsilise isikuga seotud rikkumiste kohta, samuti teavet kaotatud püügivahendite kohta. |
| | 6.
     
  Liikmesriigid võivad igal ajal parandada või kustutada andmeid, mis nad on liidu registri kesksüsteemi sisestanud. Kui liikmesriigil, kes ei ole andmeid sisestanud, on põhjust arvata, et kesksüsteemis salvestatud andmed on ebatäpsed, võtab ta põhjendamatu viivituseta ühendust liikmesriigi keskse juurdepääsupunktiga, et parandada ebatäpsed andmed. |
| | 7.
     
  Liidu registris sisalduvaid andmeid säilitatakse ainult seni, kuni vastavaid andmeid säilitatakse riiklikus registris kooskõlas artikli 93 lõikega 4. Liikmesriigid tagavad, et kui riiklikus registris olevad andmed kustutatakse, kustutatakse need andmed viivitamata ka liidu registri kesksüsteemist. |
| | 8.
     
  Iga liikmesriik vastutab turvalise ühenduse tagamise eest oma riikliku registri ja riikliku keskse juurdepääsupunkti vahel, tagades ühenduse oma riiklike süsteemide ja liidu registri vahel, ning keskasutuste nõuetekohaselt volitatud töötajate liidu registrile juurdepääsu haldamise ja korra eest kooskõlas käesoleva määrusega. Iga liikmesriik tagab, et riigi pädeva asutuse töötajad, kellel on õigus pääseda juurde liidu registrile, läbivad nõuetekohase, eelkõige andmeturvet ja andmekaitset ning põhiõigusi käsitlevaid norme hõlmava koolituse, enne kui neile antakse luba liidu registris olevaid andmeid töödelda. |
| | 9.
     
  Kooskõlas kohaldatavate liidu andmekaitse-eeskirjadega tagab iga liikmesriik koos komisjoniga, et liidu registrisse kantud andmed registreeritakse seaduslikult ning eelkõige et ainult nõuetekohaselt volitatud töötajatel on oma ülesannete täitmiseks juurdepääs andmetele, et andmeid kogutakse seaduslikul viisil, millega täielikult austatakse asjaomase isiku inimväärikust ja põhiõigusi, et andmed kantakse liidu registrisse seaduslikult ning et andmed on nende sisestamisel täpsed ja ajakohased. |
| | 10.
     
  Euroopa Kalanduskontrolli Ametil on määruse (EL) 2019/473 kohaste ülesannete täitmiseks otsene juurdepääs liidu registrile. Kooskõlas kohaldatavate liidu andmekaitse-eeskirjadega tagab Euroopa Kalanduskontrolli Amet, et andmetele on juurdepääs ainult nõuetekohaselt volitatud töötajatel. |
| | 11.
     
  Komisjon võtab vastu rakendusaktid, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad liidu registri tehnilise arendamise ja rakendamise kohta, eelkõige seoses andmete edastamisega riiklikest registritest liidu registri kesksüsteemi, liidese tarkvara tehniliste kirjeldustega, liidu registri pidamise ja sellele juurdepääsuga vastavalt lõikele 3 ning liidu registri toimivus- ja käideldavusnõuetega. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 119 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega. |
| | 12.
     
  Kesksüsteemi, sidetaristu ja liidese tarkvara loomise ja toimimisega seotud kulud kaetakse EMKFist. Euroopa Kalanduskontrolli Ameti liidu registrisse ühendamise kulud kaetakse Euroopa Kalanduskontrolli Ameti eelarvest. Muud kulud, eelkõige olemasolevate riiklike registrite ja pädevate asutuste liidu registrisse ühendamisega seotud kulud, kannavad liikmesriigid. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel - 93a

Artikkel - 93a

Liidu rikkumiste register

Liidu rikkumiste register

1.
     
  Komisjon loob liidu rikkumiste registri (edaspidi „liidu register“), koondades liikmesriikidelt saadud teabe artikli 93 lõikes 1 osutatud rikkumiste kohta ning teabe kaotatud püügivahendite kohta, nagu on osutatud artikli 48 lõikes 5. Selleks tagavad liikmesriigid, et nende riiklikes registrites säilitatav teave, millele on osutatud artiklis 93, ning artikli 48 lõike 5 kohaselt kogutud ja salvestatud teave kantakse samuti liidu registrisse.

2.
     
  Teavet, mis puudutab seda, et füüsiline isik on rikkunud ühise kalanduspoliitika eeskirju, mille alusel on tehtud nõukogu 26. veebruari 2009. aasta raamotsuse 2009/315/JSK (mis käsitleb karistusregistrite andmete vahetamise liikmesriikidevahelist korraldust ja andmete sisu) artikli 2 kohane süüdimõistev kohtuotsus, ning mis kuulub nimetatud otsuse kohaldamisalasse, ei kanta liidu registrisse.

3.
     
  Teavet, mis puudutab seda, et füüsiline isik on rikkunud ühise kalanduspoliitika eeskirju, mille alusel on tehtud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2019. aasta määruse (EL) 2019/816 (millega luuakse kesksüsteem nende liikmesriikide väljaselgitamiseks, kellel on teavet kolmandate riikide kodanike ja kodakondsuseta isikute suhtes tehtud süüdimõistvate kohtuotsuste kohta, et täiendada Euroopa karistusregistrite infosüsteemi (ECRIS-TCN) ning muudetakse määrust (EL) 2018/1726) artikli 3 kohane süüdimõistev kohtuotsus, ning mis kuulub nimetatud määruse kohaldamisalasse, ei kanta liidu registrisse.

4.
     
  Liidu register koosneb kesksüsteemist, iga liikmesriigi riiklikust kesksest juurdepääsupunktist, liidese tarkvarast, mis võimaldab pädevatel asutustel ühendada kesksüsteemi riiklike kesksete juurdepääsupunktide kaudu, ning kesksüsteemi ja riiklike kesksete juurdepääsupunktide vahelisest sidetaristust.

5.
     
  Liikmesriikide pädevad asutused võivad liidu registriga tutvuda üksnes selleks, et kontrollida, kas liikmesriigil on teavet liidu kalalaeva või füüsilise isikuga seotud rikkumiste kohta, samuti teavet kaotatud püügivahendite kohta.

6.
     
  Liikmesriigid võivad igal ajal parandada või kustutada andmeid, mis nad on liidu registri kesksüsteemi sisestanud. Kui liikmesriigil, kes ei ole andmeid sisestanud, on põhjust arvata, et kesksüsteemis salvestatud andmed on ebatäpsed, võtab ta põhjendamatu viivituseta ühendust liikmesriigi keskse juurdepääsupunktiga, et parandada ebatäpsed andmed.

7.
     
  Liidu registris sisalduvaid andmeid säilitatakse ainult seni, kuni vastavaid andmeid säilitatakse riiklikus registris kooskõlas artikli 93 lõikega 4. Liikmesriigid tagavad, et kui riiklikus registris olevad andmed kustutatakse, kustutatakse need andmed viivitamata ka liidu registri kesksüsteemist.

8.
     
  Iga liikmesriik vastutab turvalise ühenduse tagamise eest oma riikliku registri ja riikliku keskse juurdepääsupunkti vahel, tagades ühenduse oma riiklike süsteemide ja liidu registri vahel, ning keskasutuste nõuetekohaselt volitatud töötajate liidu registrile juurdepääsu haldamise ja korra eest kooskõlas käesoleva määrusega. Iga liikmesriik tagab, et riigi pädeva asutuse töötajad, kellel on õigus pääseda juurde liidu registrile, läbivad nõuetekohase, eelkõige andmeturvet ja andmekaitset ning põhiõigusi käsitlevaid norme hõlmava koolituse, enne kui neile antakse luba liidu registris olevaid andmeid töödelda.

9.
     
  Kooskõlas kohaldatavate liidu andmekaitse-eeskirjadega tagab iga liikmesriik koos komisjoniga, et liidu registrisse kantud andmed registreeritakse seaduslikult ning eelkõige et ainult nõuetekohaselt volitatud töötajatel on oma ülesannete täitmiseks juurdepääs andmetele, et andmeid kogutakse seaduslikul viisil, millega täielikult austatakse asjaomase isiku inimväärikust ja põhiõigusi, et andmed kantakse liidu registrisse seaduslikult ning et andmed on nende sisestamisel täpsed ja ajakohased.

10.
     
  Euroopa Kalanduskontrolli Ametil on määruse (EL) 2019/473 kohaste ülesannete täitmiseks otsene juurdepääs liidu registrile. Kooskõlas kohaldatavate liidu andmekaitse-eeskirjadega tagab Euroopa Kalanduskontrolli Amet, et andmetele on juurdepääs ainult nõuetekohaselt volitatud töötajatel.

11.
     
  Komisjon võtab vastu rakendusaktid, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad liidu registri tehnilise arendamise ja rakendamise kohta, eelkõige seoses andmete edastamisega riiklikest registritest liidu registri kesksüsteemi, liidese tarkvara tehniliste kirjeldustega, liidu registri pidamise ja sellele juurdepääsuga vastavalt lõikele 3 ning liidu registri toimivus- ja käideldavusnõuetega. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 119 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

12.
     
  Kesksüsteemi, sidetaristu ja liidese tarkvara loomise ja toimimisega seotud kulud kaetakse EMKFist. Euroopa Kalanduskontrolli Ameti liidu registrisse ühendamise kulud kaetakse Euroopa Kalanduskontrolli Ameti eelarvest. Muud kulud, eelkõige olemasolevate riiklike registrite ja pädevate asutuste liidu registrisse ühendamisega seotud kulud, kannavad liikmesriigid.

Muudatusettepanek 271

Muudatusettepanek 271

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 70

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 70

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 93a – lõige 1 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Liikmesriigid kehtestavad ühe- või mitmeaastased riiklikud kontrolliprogrammid inspekteerimiseks ja ühise kalanduspoliitika eeskirjade täitmise kontrollimiseks. | 1.   Liikmesriigid kehtestavad ühe- või mitmeaastased riiklikud kontrolliprogrammid inspekteerimiseks
  , järelevalveks
  ja ühise kalanduspoliitika eeskirjade täitmise kontrollimiseks. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Liikmesriigid kehtestavad ühe- või mitmeaastased riiklikud kontrolliprogrammid inspekteerimiseks ja ühise kalanduspoliitika eeskirjade täitmise kontrollimiseks.

1.   Liikmesriigid kehtestavad ühe- või mitmeaastased riiklikud kontrolliprogrammid inspekteerimiseks
  , järelevalveks
  ja ühise kalanduspoliitika eeskirjade täitmise kontrollimiseks.

Muudatusettepanek 272

Muudatusettepanek 272

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 70

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 70

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 93a – lõige 1 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Riiklikud kontrolliprogrammid on riskipõhised ja neid ajakohastatakse vähemalt kord aastas, võttes eelkõige arvesse hiljuti vastu võetud kaitse- ja kontrollimeetmeid. | Riiklikud kontrolliprogrammid on riskipõhised ja neid ajakohastatakse vähemalt kord aastas, võttes eelkõige arvesse hiljuti vastu võetud kaitse- ja kontrollimeetmeid
  ning lõikes 2b osutatud iga-aastase hindamisaruande järeldusi
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Riiklikud kontrolliprogrammid on riskipõhised ja neid ajakohastatakse vähemalt kord aastas, võttes eelkõige arvesse hiljuti vastu võetud kaitse- ja kontrollimeetmeid.

Riiklikud kontrolliprogrammid on riskipõhised ja neid ajakohastatakse vähemalt kord aastas, võttes eelkõige arvesse hiljuti vastu võetud kaitse- ja kontrollimeetmeid
  ning lõikes 2b osutatud iga-aastase hindamisaruande järeldusi
  .

ning lõikes 2b osutatud iga-aastase hindamisaruande järeldusi

Muudatusettepanek 273

Muudatusettepanek 273

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 70

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 70

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 93a – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Iga aasta
  30
  .
  juuniks
  esitavad liikmesriigid komisjonile aruande eelneval aastal teostatud inspekteerimiste ja kontrollide kohta kooskõlas riiklike kontrolliprogrammidega ja vastavalt käesolevale määrusele. | 2.   Iga aasta
  31
  .
  märtsiks
  esitavad liikmesriigid komisjonile aruande eelneval aastal teostatud inspekteerimiste
  , järelevalve
  ja kontrollide kohta kooskõlas riiklike kontrolliprogrammidega ja vastavalt käesolevale määrusele.
  Need aruanded tehakse üldsusele kättesaadavaks hiljemalt iga aasta 31. märtsiks liikmesriigi ametlikul veebisaidil. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Iga aasta
  30
  .
  juuniks
  esitavad liikmesriigid komisjonile aruande eelneval aastal teostatud inspekteerimiste ja kontrollide kohta kooskõlas riiklike kontrolliprogrammidega ja vastavalt käesolevale määrusele.

2.   Iga aasta
  31
  .
  märtsiks
  esitavad liikmesriigid komisjonile aruande eelneval aastal teostatud inspekteerimiste
  , järelevalve
  ja kontrollide kohta kooskõlas riiklike kontrolliprogrammidega ja vastavalt käesolevale määrusele.
  Need aruanded tehakse üldsusele kättesaadavaks hiljemalt iga aasta 31. märtsiks liikmesriigi ametlikul veebisaidil.

Muudatusettepanek 274

Muudatusettepanek 274

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 70

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 70

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 93a – lõige 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Lõikes 2 osutatud aruanne inspekteerimiste, järelevalve ja kontrollide kohta sisaldab vähemalt järgmist teavet: |
| | a) | kalanduskontrollile eraldatud kogueelarve; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2a.
     
  Lõikes 2 osutatud aruanne inspekteerimiste, järelevalve ja kontrollide kohta sisaldab vähemalt järgmist teavet:

a)

a)

kalanduskontrollile eraldatud kogueelarve;

kalanduskontrollile eraldatud kogueelarve;

| b) | tehtud inspekteerimiste, järelevalve ja kontrollide arv ja liik; |
| --- | --- |

b)

b)

tehtud inspekteerimiste, järelevalve ja kontrollide arv ja liik;

tehtud inspekteerimiste, järelevalve ja kontrollide arv ja liik;

| c) | kahtlustatavate ja kinnitust leidnud rikkumiste, sealhulgas tõsiste rikkumiste arv ja liik; |
| --- | --- |

c)

c)

kahtlustatavate ja kinnitust leidnud rikkumiste, sealhulgas tõsiste rikkumiste arv ja liik;

kahtlustatavate ja kinnitust leidnud rikkumiste, sealhulgas tõsiste rikkumiste arv ja liik;

| d) | kinnitust leidnud rikkumiste suhtes võetud järelmeetmete liik (nagu lihthoiatus, halduskaristus, kriminaalkaristus, kohene täitemeede, kohaldatud karistuspunktide arv). |
| --- | --- |

d)

d)

kinnitust leidnud rikkumiste suhtes võetud järelmeetmete liik (nagu lihthoiatus, halduskaristus, kriminaalkaristus, kohene täitemeede, kohaldatud karistuspunktide arv).

kinnitust leidnud rikkumiste suhtes võetud järelmeetmete liik (nagu lihthoiatus, halduskaristus, kriminaalkaristus, kohene täitemeede, kohaldatud karistuspunktide arv).

Muudatusettepanek 275

Muudatusettepanek 275

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 70

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 70

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 93a – lõige 2 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2b.
     
  Komisjon koostab iga aasta 1. septembriks aruande riiklike kontrolliprogrammide rakendamise hindamise kohta. See aruanne sisaldab lõikes 2 osutatud aruannete peamisi järeldusi ning selles analüüsitakse ka käesoleva määruse kohaldamist liidu vetes kalastavate kolmandates riikides registreeritud kalalaevade, eelkõige liidu naaberriikides registreeritud kalalaevade suhtes. Aruanne avalikustatakse komisjoni veebisaidil. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2b.
     
  Komisjon koostab iga aasta 1. septembriks aruande riiklike kontrolliprogrammide rakendamise hindamise kohta. See aruanne sisaldab lõikes 2 osutatud aruannete peamisi järeldusi ning selles analüüsitakse ka käesoleva määruse kohaldamist liidu vetes kalastavate kolmandates riikides registreeritud kalalaevade, eelkõige liidu naaberriikides registreeritud kalalaevade suhtes. Aruanne avalikustatakse komisjoni veebisaidil.

Muudatusettepanek 276

Muudatusettepanek 276

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 71 a (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 71 a (uus)

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 101 – lõige 4 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 71a) | Artiklisse 101 lisatakse järgmine lõige: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

71a)

71a)

Artiklisse 101 lisatakse järgmine lõige:

„4a.
     
  Kui asjaomane liikmesriik ei suuda pärast meetme võtmist olukorda parandada ega oma kontrollisüsteemi puuduste kõrvaldamiseks meetmeid võtta, alustab komisjon uurimist, et algatada selle liikmesriigi suhtes rikkumismenetlus.“

Muudatusettepanek 277

Muudatusettepanek 277

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 77 – alapunkt a

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 77 – alapunkt a

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 109 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| „1.   Liikmesriigid loovad käesoleva määruse kohaselt registreeritud andmete kontrollimiseks arvutipõhise andmebaasi ning kontrollisüsteemi. Registreeritud andmete valideerimine hõlmab andmete ristkontrolli, analüüsi ja vastavustõendamist.“ | „1.   Liikmesriigid loovad
  ... [käesoleva muutmismääruse jõustumise kuupäevale järgneva kolmanda aasta 31. detsembriks]
  käesoleva määruse kohaselt registreeritud andmete kontrollimiseks arvutipõhise andmebaasi ning kontrollisüsteemi. Registreeritud andmete valideerimine hõlmab andmete ristkontrolli, analüüsi ja vastavustõendamist.
  Kõik liikmesriikide andmebaaside andmed edastatakse Euroopa Kalanduskontrolli Ameti hallatavasse ühtsesse andmebaasi.“ |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

„1.   Liikmesriigid loovad käesoleva määruse kohaselt registreeritud andmete kontrollimiseks arvutipõhise andmebaasi ning kontrollisüsteemi. Registreeritud andmete valideerimine hõlmab andmete ristkontrolli, analüüsi ja vastavustõendamist.“

„1.   Liikmesriigid loovad
  ... [käesoleva muutmismääruse jõustumise kuupäevale järgneva kolmanda aasta 31. detsembriks]
  käesoleva määruse kohaselt registreeritud andmete kontrollimiseks arvutipõhise andmebaasi ning kontrollisüsteemi. Registreeritud andmete valideerimine hõlmab andmete ristkontrolli, analüüsi ja vastavustõendamist.
  Kõik liikmesriikide andmebaaside andmed edastatakse Euroopa Kalanduskontrolli Ameti hallatavasse ühtsesse andmebaasi.“

Muudatusettepanek 278

Muudatusettepanek 278

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 77 – alapunkt a

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 77 – alapunkt a

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 109 – lõige 2 – punkt b – alapunkt x

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (x) | andmed
  kalalaevade pardal olevatest videovalvesüsteemidest ja muudest
  elektroonilistest seiresüsteemidest lossimiskohustuse täitmise kontrollimiseks
  vastavalt artiklile 25a
  .“ |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(x)

andmed
  kalalaevade pardal olevatest videovalvesüsteemidest ja muudest
  elektroonilistest seiresüsteemidest lossimiskohustuse täitmise kontrollimiseks
  vastavalt artiklile 25a
  .“

kalalaevade pardal olevatest videovalvesüsteemidest ja muudest

vastavalt artiklile 25a

| (x) | andmed elektroonilistest seiresüsteemidest lossimiskohustuse täitmise kontrollimiseks.“ |
| --- | --- |

(x)

andmed elektroonilistest seiresüsteemidest lossimiskohustuse täitmise kontrollimiseks.“

Muudatusettepanek 279

Muudatusettepanek 279

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 78

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 78

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 110 – lõige 4 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Lõike 1 punkti a alapunktides ii ja iii loetletud andmeid võib esitada liikmesriikide teadusasutustele, liidu teadusasutustele ja Eurostatile. | Lõike 1 punkti a alapunktides ii ja iii loetletud andmeid võib esitada liikmesriikide teadusasutustele, liidu teadusasutustele ja Eurostatile.
  Need andmed peavad olema anonüümses vormis, et mitte võimaldada üksikute laevade või füüsiliste isikute tuvastamist. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Lõike 1 punkti a alapunktides ii ja iii loetletud andmeid võib esitada liikmesriikide teadusasutustele, liidu teadusasutustele ja Eurostatile.

Lõike 1 punkti a alapunktides ii ja iii loetletud andmeid võib esitada liikmesriikide teadusasutustele, liidu teadusasutustele ja Eurostatile.
  Need andmed peavad olema anonüümses vormis, et mitte võimaldada üksikute laevade või füüsiliste isikute tuvastamist.

Need andmed peavad olema anonüümses vormis, et mitte võimaldada üksikute laevade või füüsiliste isikute tuvastamist.

Muudatusettepanek 280

Muudatusettepanek 280

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 78

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 78

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 110 – lõige 5 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  Liikmesriigid avaldavad igal aastal oma aastaaruanded riiklike kontrolliprogrammide kohta oma pädevate asutuste veebisaidil. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

5a.
     
  Liikmesriigid avaldavad igal aastal oma aastaaruanded riiklike kontrolliprogrammide kohta oma pädevate asutuste veebisaidil.

Muudatusettepanek 281

Muudatusettepanek 281

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 81

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 81

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 112 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Artikli 110 lõigetes 1 ja 2 osutatud isikuandmeid ei säilitata kauem kui
  5 aastat
  , välja arvatud isikuandmete puhul, mis on vajalikud kaebuse, rikkumise, inspekteerimise, kontrolli või auditi järelmeetmete või pooleliolevate kohtu- või haldusmenetluste jaoks ja mida võib säilitada 10 aastat. Kui artikli 110 lõigetes 1 ja 2 loetletud teavet säilitatakse pikema aja jooksul, muudetakse andmed anonüümseks. | 3.   Artikli 110 lõigetes 1 ja 2 osutatud isikuandmeid ei säilitata kauem kui
  üks aasta
  , välja arvatud isikuandmete puhul, mis on vajalikud kaebuse, rikkumise, inspekteerimise, kontrolli või auditi järelmeetmete või pooleliolevate kohtu- või haldusmenetluste jaoks ja mida võib säilitada 10 aastat. Kui artikli 110 lõigetes 1 ja 2 loetletud teavet säilitatakse pikema aja jooksul, muudetakse andmed anonüümseks. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.   Artikli 110 lõigetes 1 ja 2 osutatud isikuandmeid ei säilitata kauem kui
  5 aastat
  , välja arvatud isikuandmete puhul, mis on vajalikud kaebuse, rikkumise, inspekteerimise, kontrolli või auditi järelmeetmete või pooleliolevate kohtu- või haldusmenetluste jaoks ja mida võib säilitada 10 aastat. Kui artikli 110 lõigetes 1 ja 2 loetletud teavet säilitatakse pikema aja jooksul, muudetakse andmed anonüümseks.

3.   Artikli 110 lõigetes 1 ja 2 osutatud isikuandmeid ei säilitata kauem kui
  üks aasta
  , välja arvatud isikuandmete puhul, mis on vajalikud kaebuse, rikkumise, inspekteerimise, kontrolli või auditi järelmeetmete või pooleliolevate kohtu- või haldusmenetluste jaoks ja mida võib säilitada 10 aastat. Kui artikli 110 lõigetes 1 ja 2 loetletud teavet säilitatakse pikema aja jooksul, muudetakse andmed anonüümseks.

Muudatusettepanek 333

Muudatusettepanek 333

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 80 a (uus) – punkt a

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 80 a (uus) – punkt a

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 113 – lõige 2

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 80a) | Artiklit 113 muudetakse järgmiselt: |

Kehtiv tekst

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

80a)

80a)

Artiklit 113 muudetakse järgmiselt:

| (a) | lõige 2 asendatakse järgmisega: |
| --- | --- |

(a)

(a)

lõige 2 asendatakse järgmisega:

lõige 2 asendatakse järgmisega:

2.   
  Andmeid edastava liikmesriigi otsese nõusolekuta ei tohi
  liikmesriikide ja komisjoni vahel vahetatavaid andmeid edasi anda isikutele, kelle tegevus liikmesriikide või liidu asutustes sellist juurdepääsu ei nõua.

| | „2.
     Liikmesriikide ja komisjoni vahel vahetatavaid andmeid
  võib
  edasi anda isikutele, kelle tegevus liikmesriikide või liidu asutustes sellist juurdepääsu ei nõua
  , välja arvatud juhul, kui andmeid edastav liikmesriik andmete edastamise keelab, esitades selle kohta põhjenduse
  .“; |
| --- | --- |

„2.
     Liikmesriikide ja komisjoni vahel vahetatavaid andmeid
  võib
  edasi anda isikutele, kelle tegevus liikmesriikide või liidu asutustes sellist juurdepääsu ei nõua
  , välja arvatud juhul, kui andmeid edastav liikmesriik andmete edastamise keelab, esitades selle kohta põhjenduse
  .“;

Muudatusettepanek 334

Muudatusettepanek 334

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 80 a (uus) – punkt b

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 80 a (uus) – punkt b

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 113 – lõige 3

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (b) | lõige 3 asendatakse järgmisega: |

Kehtiv tekst

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(b)

(b)

lõige 3 asendatakse järgmisega:

lõige 3 asendatakse järgmisega:

3.   Lõikes 1 märgitud andmeid
  tohib
  kasutada muul kui käesolevas määruses ette nähtud eesmärgil
  juhul
  ,
  kui kõnealuseid andmeid edastavad ametiasutused annavad oma otsese nõusoleku kõnealuste andmete kasutamiseks muul eesmärgil, ning tingimusel
  ,
  et
  andmeid
  vastu võtva ametiasutuse liikmesriigis kehtivad sätted ei keela sellist andmete kasutamist
  .

| | „3.
     Lõikes 1 märgitud andmeid
  võib
  kasutada muul kui käesolevas määruses ette nähtud eesmärgil,
  välja arvatud juhul
  ,
  kui
  andmeid
  esitavad asutused nende sellise kasutamise keelavad, esitades selle kohta põhjenduse
  .“; |
| --- | --- |

„3.
     Lõikes 1 märgitud andmeid
  võib
  kasutada muul kui käesolevas määruses ette nähtud eesmärgil,
  välja arvatud juhul
  ,
  kui
  andmeid
  esitavad asutused nende sellise kasutamise keelavad, esitades selle kohta põhjenduse
  .“;

Muudatusettepanek 335

Muudatusettepanek 335

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 80 a (uus) – punkt c

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 80 a (uus) – punkt c

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 113 – lõige 7 a (uus)

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (c) | lisatakse järgmine lõige: |

Kehtiv tekst

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(c)

(c)

lisatakse järgmine lõige:

lisatakse järgmine lõige:

| | „7a.
     
  Käesolev artikkel
  ei
  piira määruse (EÜ) nr 1049/2001 (üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele) ning määruse (EÜ) nr 1367/2006 (keskkonnainfo kättesaadavuse, keskkonnaasjade otsustamises üldsuse osalemise ning neis asjus kohtu poole pöördumise Århusi konventsiooni sätete kohaldamise kohta ühenduse institutsioonide ja organite suhtes) kohaldamist
  .“ |
| --- | --- |

„7a.
     
  Käesolev artikkel
  ei
  piira määruse (EÜ) nr 1049/2001 (üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele) ning määruse (EÜ) nr 1367/2006 (keskkonnainfo kättesaadavuse, keskkonnaasjade otsustamises üldsuse osalemise ning neis asjus kohtu poole pöördumise Århusi konventsiooni sätete kohaldamise kohta ühenduse institutsioonide ja organite suhtes) kohaldamist
  .“

Muudatusettepanek 282

Muudatusettepanek 282

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 82

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 82

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 114 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| „Käesoleva määruse kohaldamisel koostab iga liikmesriik ettevõtjate ja üldsuse jaoks ametliku veebisaidi, mis
  sisaldab
  vähemalt artiklis 115 loetletud teavet, ning ajakohastab seda. | Käesoleva määruse kohaldamisel koostab iga liikmesriik
  või piirkond
  ettevõtjate ja üldsuse jaoks ametliku veebisaidi
  või veebisaidid
  , mis
  sisaldavad
  vähemalt artiklis 115 loetletud teavet, ning ajakohastab seda. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

„Käesoleva määruse kohaldamisel koostab iga liikmesriik ettevõtjate ja üldsuse jaoks ametliku veebisaidi, mis
  sisaldab
  vähemalt artiklis 115 loetletud teavet, ning ajakohastab seda.

sisaldab

Käesoleva määruse kohaldamisel koostab iga liikmesriik
  või piirkond
  ettevõtjate ja üldsuse jaoks ametliku veebisaidi
  või veebisaidid
  , mis
  sisaldavad
  vähemalt artiklis 115 loetletud teavet, ning ajakohastab seda.

või piirkond

või veebisaidid

sisaldavad

Muudatusettepanek 283

Muudatusettepanek 283

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 82

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 82

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 115 – lõik 1 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Oma veebisaitidel avaldavad liikmesriigid viivitamatult järgmise teabe või esitavad sellele otselingi: | Oma veebisaitidel avaldavad liikmesriigid
  või piirkonnad
  viivitamatult järgmise teabe või esitavad sellele otselingi: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Oma veebisaitidel avaldavad liikmesriigid viivitamatult järgmise teabe või esitavad sellele otselingi:

Oma veebisaitidel avaldavad liikmesriigid
  või piirkonnad
  viivitamatult järgmise teabe või esitavad sellele otselingi:

või piirkonnad

Muudatusettepanek 284

Muudatusettepanek 284

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 82

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 82

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 115 – lõik 1 – punkt i a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ia) | loodud riiklik kontrolliprogramm, tulemused ja hindamisaruanne, mille komisjon on koostanud vähemalt 30 päeva pärast artiklis 93a sätestatud kuupäevi. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ia)

ia)

loodud riiklik kontrolliprogramm, tulemused ja hindamisaruanne, mille komisjon on koostanud vähemalt 30 päeva pärast artiklis 93a sätestatud kuupäevi.

loodud riiklik kontrolliprogramm, tulemused ja hindamisaruanne, mille komisjon on koostanud vähemalt 30 päeva pärast artiklis 93a sätestatud kuupäevi.

Muudatusettepanek 285

Muudatusettepanek 285

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – punkt 1 a (uus)

Artikkel 2 – punkt 1 a (uus)

Määrus (EÜ) nr 768/2005

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt a

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1a) | Artikli 2 esimese lõigu punkt a asendatakse järgmisega: |

Kehtiv tekst

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1a)

1a)

Artikli 2 esimese lõigu punkt a asendatakse järgmisega:

| a) | kontroll ja inspekteerimine – liikmesriikide poolt
  määruse (EÜ) nr 2371/2002 eelkõige artiklite 23, 24 ja 28 kohaselt
  ühise kalanduspoliitika raames rakendatavad mistahes kalapüügi kontrolli- ja inspekteerimistegevused, kaasa arvatud selline järelevalve- ja seiretegevus nagu
  satelliidipõhised
  laevaseiresüsteemid ja vaatluskavad; |
| --- | --- |

a)

kontroll ja inspekteerimine – liikmesriikide poolt
  määruse (EÜ) nr 2371/2002 eelkõige artiklite 23, 24 ja 28 kohaselt
  ühise kalanduspoliitika raames rakendatavad mistahes kalapüügi kontrolli- ja inspekteerimistegevused, kaasa arvatud selline järelevalve- ja seiretegevus nagu
  satelliidipõhised
  laevaseiresüsteemid ja vaatluskavad;

määruse (EÜ) nr 2371/2002 eelkõige artiklite 23, 24 ja 28 kohaselt

satelliidipõhised

| „a) | kontroll ja inspekteerimine – liikmesriikide poolt ühise kalanduspoliitika raames rakendatavad mistahes kalapüügi kontrolli- ja inspekteerimistegevused, kaasa arvatud selline järelevalve- ja seiretegevus nagu laevaseiresüsteemid ja vaatluskavad;“ |
| --- | --- |

„a)

kontroll ja inspekteerimine – liikmesriikide poolt ühise kalanduspoliitika raames rakendatavad mistahes kalapüügi kontrolli- ja inspekteerimistegevused, kaasa arvatud selline järelevalve- ja seiretegevus nagu laevaseiresüsteemid ja vaatluskavad;“

(Määrus (EÜ) nr 768/2005 on kodifitseeritud ja kehtetuks tunnistatud määrusega (EL) 2019/473.)

(Määrus (EÜ) nr 768/2005 on kodifitseeritud ja kehtetuks tunnistatud määrusega (EL) 2019/473.)

Muudatusettepanek 286

Muudatusettepanek 286

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – punkt 2 – alapunkt a

Artikkel 2 – punkt 2 – alapunkt a

Määrus (EÜ) nr 768/2005

Artikkel 3 – punkt e

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| e) | aidata liikmesriikidel ja komisjonil harmoneerida ühise kalanduspoliitika kohaldamist; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

e)

aidata liikmesriikidel ja komisjonil harmoneerida ühise kalanduspoliitika kohaldamist;

| e) | aidata liikmesriikidel ja komisjonil harmoneerida ühise kalanduspoliitika kohaldamist
  ja tagada selle kestlikkus, sealhulgas selle välismõõde
  ; |
| --- | --- |

e)

aidata liikmesriikidel ja komisjonil harmoneerida ühise kalanduspoliitika kohaldamist
  ja tagada selle kestlikkus, sealhulgas selle välismõõde
  ;

ja tagada selle kestlikkus, sealhulgas selle välismõõde

(Määrus (EÜ) nr 768/2005 on kodifitseeritud ja kehtetuks tunnistatud määrusega (EL) 2019/473. Määruse (EÜ) nr 768/2005 artikli 3 punkt e vastab määruse (EL) 2019/473 artikli 3 punktile e.)

(Määrus (EÜ) nr 768/2005 on kodifitseeritud ja kehtetuks tunnistatud määrusega (EL) 2019/473. Määruse (EÜ) nr 768/2005 artikli 3 punkt e vastab määruse (EL) 2019/473 artikli 3 punktile e.)

Muudatusettepanek 287

Muudatusettepanek 287

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – punkt 2 – alapunkt b a (uus)

Artikkel 2 – punkt 2 – alapunkt b a (uus)

Määrus (EÜ) nr 768/2005

Artikkel 3 – lõik 1 – punkt j a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ba) | Artiklisse 3 lisatakse järgmine punkt:










  „ja) | teha koostööd Euroopa Keskkonnaameti ja Euroopa Meresõiduohutuse Ametiga asjakohaste andmete ja teabe jagamisel, et toetada merekeskkonnaalaste teadmiste loomist ja ühist kasutamist.“ |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ba)

ba)

Artiklisse 3 lisatakse järgmine punkt:

Artiklisse 3 lisatakse järgmine punkt:

„ja)

„ja)

teha koostööd Euroopa Keskkonnaameti ja Euroopa Meresõiduohutuse Ametiga asjakohaste andmete ja teabe jagamisel, et toetada merekeskkonnaalaste teadmiste loomist ja ühist kasutamist.“

teha koostööd Euroopa Keskkonnaameti ja Euroopa Meresõiduohutuse Ametiga asjakohaste andmete ja teabe jagamisel, et toetada merekeskkonnaalaste teadmiste loomist ja ühist kasutamist.“

(Määrus (EÜ) nr 768/2005 on kodifitseeritud ja kehtetuks tunnistatud määrusega (EL) 2019/473.)

(Määrus (EÜ) nr 768/2005 on kodifitseeritud ja kehtetuks tunnistatud määrusega (EL) 2019/473.)

Muudatusettepanek 288

Muudatusettepanek 288

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – punkt 2 – alapunkt c a (uus)

Artikkel 2 – punkt 2 – alapunkt c a (uus)

Määrus (EÜ) nr 768/2005

Artikkel 3 – lõik 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ca) | Artiklile 3 lisatakse järgmine lõige:





  „1a.
     
  Komisjon koostab esimese lõigu punktis j a osutatud ametitevahelise partnerluse protokolli, mis oleks nendevahelise koostöö raamistikuks.“ |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ca)

ca)

Artiklile 3 lisatakse järgmine lõige:

Artiklile 3 lisatakse järgmine lõige:

„1a.
     
  Komisjon koostab esimese lõigu punktis j a osutatud ametitevahelise partnerluse protokolli, mis oleks nendevahelise koostöö raamistikuks.“

(Määrus (EÜ) nr 768/2005 on kodifitseeritud ja kehtetuks tunnistatud määrusega (EL) 2019/473.)

(Määrus (EÜ) nr 768/2005 on kodifitseeritud ja kehtetuks tunnistatud määrusega (EL) 2019/473.)

Muudatusettepanek 289

Muudatusettepanek 289

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – punkt 4 a (uus)

Artikkel 2 – punkt 4 a (uus)

Määrus (EÜ) nr 768/2005

Artikkel 17g

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 4a) | Artikkel 17g asendatakse järgmisega: |

Kehtiv tekst

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4a)

4a)

Artikkel 17g asendatakse järgmisega:

Artikkel 17g

Artikkel 17g

Koostöö merenduse valdkonnas

Koostöö merenduse valdkonnas

Agentuur
  aitab
  kaasa
  ELi integreeritud
  merenduspoliitika rakendamisele
  ja eelkõige sõlmib pärast haldusnõukogult heakskiidu saamist teiste asutustega halduslepingud käesoleva määrusega hõlmatud valdkondades. Tegevdirektor teavitab komisjoni ja liikmesriike sellistest läbirääkimistest varajases etapis.

Agentuur

kaasa

merenduspoliitika rakendamisele

„Amet edendab ja
  aitab
  rakendada
  ELi integreeritud
  merenduspoliitikat
  ja eelkõige sõlmib pärast haldusnõukogult heakskiidu saamist teiste asutustega halduslepingud käesoleva määrusega hõlmatud valdkondades. Tegevdirektor teavitab
  Euroopa Parlamenti,
  komisjoni ja liikmesriike sellistest läbirääkimistest varajases etapis.“

„Amet edendab ja

rakendada

merenduspoliitikat

Euroopa Parlamenti,

(Määrus (EÜ) nr 768/2005 on kodifitseeritud ja kehtetuks tunnistatud määrusega (EL) 2019/473. Määruse (EÜ) nr 768/2005 artikkel 17g vastab määruse (EL) 2019/473 artiklile 25.)

(Määrus (EÜ) nr 768/2005 on kodifitseeritud ja kehtetuks tunnistatud määrusega (EL) 2019/473. Määruse (EÜ) nr 768/2005 artikkel 17g vastab määruse (EL) 2019/473 artiklile 25.)

Muudatusettepanek 290

Muudatusettepanek 290

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – punkt 5 – alapunkt a a (uus)

Artikkel 2 – punkt 5 – alapunkt a a (uus)

Määrus (EÜ) nr 768/2005

Artikkel 23 – lõige 2 – punkt c – lõik 1

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | aa) | Artikli 23 lõike 2 punkti c esimene lõik asendatakse järgmisega: |

Kehtiv tekst

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

aa)

aa)

Artikli 23 lõike 2 punkti c esimene lõik asendatakse järgmisega:

Artikli 23 lõike 2 punkti c esimene lõik asendatakse järgmisega:

võtta
  komisjoni ja liikmesriikide arvamusi arvesse võttes iga aasta 31. oktoobriks vastu
  agentuuri
  järgmise aasta tööprogramm ja edastada see Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile ja liikmesriikidele;

võtta

agentuuri

„võtta Euroopa Parlamendi,
  komisjoni ja liikmesriikide arvamusi arvesse võttes iga aasta 31. oktoobriks vastu
  ameti
  järgmise aasta tööprogramm ja edastada see Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile ja liikmesriikidele.“

(Määrus (EÜ) nr 768/2005 on kodifitseeritud ja kehtetuks tunnistatud määrusega (EL) 2019/473. Määruse (EÜ) nr 768/2005 artikkel 23 vastab määruse (EL) 2019/473 artiklile 32.)

(Määrus (EÜ) nr 768/2005 on kodifitseeritud ja kehtetuks tunnistatud määrusega (EL) 2019/473. Määruse (EÜ) nr 768/2005 artikkel 23 vastab määruse (EL) 2019/473 artiklile 32.)

Muudatusettepanek 291

Muudatusettepanek 291

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – punkt 5 – alapunkt a b (uus)

Artikkel 2 – punkt 5 – alapunkt a b (uus)

Määrus (EÜ) nr 768/2005

Artikkel 23 – lõige 2 – punkt c – lõik 2

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ab) | Artikli 23 lõike 2 punkti c teine lõik asendatakse järgmisega: |

Kehtiv tekst

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ab)

ab)

Artikli 23 lõike 2 punkti c teine lõik asendatakse järgmisega:

Artikli 23 lõike 2 punkti c teine lõik asendatakse järgmisega:

Tööprogramm sisaldab
  agentuuri
  prioriteete. Selles on esikohal
  agentuuri
  kontrolli- ja järelevalveprogrammidega seotud kohustused. Tööprogramm võetakse vastu, ilma et see piiraks ühenduse iga-aastast eelarvemenetlust. Kui komisjon 30 päeva jooksul pärast tööprogrammi vastuvõtmist teatab, et ei ole sellega nõus, vaatab haldusnõukogu programmi uuesti läbi ja võtab selle koos võimalike parandustega vastu teistkordsel lugemisel kahe kuu jooksul;

agentuuri

agentuuri

„Tööprogramm sisaldab
  ameti
  prioriteete. Selles on esikohal
  ameti
  kontrolli- ja järelevalveprogrammidega seotud kohustused. Tööprogramm võetakse vastu, ilma et see piiraks ühenduse iga-aastast eelarvemenetlust. Kui
  Euroopa Parlament või
  komisjon 30 päeva jooksul pärast tööprogrammi vastuvõtmist teatab, et ei ole sellega nõus, vaatab haldusnõukogu programmi uuesti läbi ja võtab selle koos võimalike parandustega vastu teistkordsel lugemisel kahe kuu jooksul;“

(Määrus (EÜ) nr 768/2005 on kodifitseeritud ja kehtetuks tunnistatud määrusega (EL) 2019/473. Määruse (EÜ) nr 768/2005 artikkel 23 vastab määruse (EL) 2019/473 artiklile 32.)

(Määrus (EÜ) nr 768/2005 on kodifitseeritud ja kehtetuks tunnistatud määrusega (EL) 2019/473. Määruse (EÜ) nr 768/2005 artikkel 23 vastab määruse (EL) 2019/473 artiklile 32.)

Muudatusettepanek 292

Muudatusettepanek 292

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – punkt 5 a (uus)

Artikkel 2 – punkt 5 a (uus)

Määrus (EÜ) nr 768/2005

Artikkel 24 – lõige 1

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 5a) | Artikli 24 lõige 1 asendatakse järgmisega: |

Kehtiv tekst

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

5a)

5a)

Artikli 24 lõige 1 asendatakse järgmisega:

1.   Haldusnõukogusse kuuluvad liikmesriikide esindajad
  ja
  kuus komisjoni esindajat. Igal liikmesriigil on õigus nimetada üks esindaja. Liikmesriigid ja
  komisjon
  nimetavad igale esindajale ühe asendusliikme, kes asendab haldusnõukogu liiget tema äraolekul.

„1.   Haldusnõukogusse kuuluvad liikmesriikide esindajad, kuus komisjoni esindajat
  ja Euroopa Parlamendi esindajad
  . Igal liikmesriigil on õigus nimetada üks esindaja.
  Euroopa Parlamendil on õigus nimetada kaks esindajat.
  Liikmesriigid
  , komisjon
  ja
  Euroopa Parlament
  nimetavad igale esindajale ühe asendusliikme, kes asendab haldusnõukogu liiget tema äraolekul.“

(Määrus (EÜ) nr 768/2005 on kodifitseeritud ja kehtetuks tunnistatud määrusega (EL) 2019/473. Määruse (EÜ) nr 768/2005 artikli 24 lõige 1 vastab määruse (EL) 2019/473 artikli 33 lõikele 1.)

(Määrus (EÜ) nr 768/2005 on kodifitseeritud ja kehtetuks tunnistatud määrusega (EL) 2019/473. Määruse (EÜ) nr 768/2005 artikli 24 lõige 1 vastab määruse (EL) 2019/473 artikli 33 lõikele 1.)

Muudatusettepanek 293

Muudatusettepanek 293

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – punkt 7

Artikkel 2 – punkt 7

Määrus (EÜ) nr 768/2005

Artikkel 29 – lõige 3 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| „a) | tegevdirektor koostab aastase tööprogrammi projekti ja mitmeaastase tööprogrammi projekti ning esitab need pärast komisjoni ja liikmesriikidega konsulteerimist haldusnõukogule. Ta võtab käesoleva määruse, selle rakenduseeskirjade ja mis tahes kehtivate
  seadustega
  piirides tarvitusele abinõud tööprogrammi ja mitmeaastase tööprogrammi täitmiseks;“ |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

„a)

tegevdirektor koostab aastase tööprogrammi projekti ja mitmeaastase tööprogrammi projekti ning esitab need pärast komisjoni ja liikmesriikidega konsulteerimist haldusnõukogule. Ta võtab käesoleva määruse, selle rakenduseeskirjade ja mis tahes kehtivate
  seadustega
  piirides tarvitusele abinõud tööprogrammi ja mitmeaastase tööprogrammi täitmiseks;“

seadustega

| „a) | tegevdirektor koostab aastase tööprogrammi projekti ja mitmeaastase tööprogrammi projekti ning esitab need pärast
  Euroopa Parlamendi,
  komisjoni ja liikmesriikidega konsulteerimist haldusnõukogule. Ta võtab käesoleva määruse, selle rakenduseeskirjade ja mis tahes kehtivate
  seaduste
  piirides tarvitusele abinõud tööprogrammi ja mitmeaastase tööprogrammi täitmiseks;“ |
| --- | --- |

„a)

tegevdirektor koostab aastase tööprogrammi projekti ja mitmeaastase tööprogrammi projekti ning esitab need pärast
  Euroopa Parlamendi,
  komisjoni ja liikmesriikidega konsulteerimist haldusnõukogule. Ta võtab käesoleva määruse, selle rakenduseeskirjade ja mis tahes kehtivate
  seaduste
  piirides tarvitusele abinõud tööprogrammi ja mitmeaastase tööprogrammi täitmiseks;“

Euroopa Parlamendi,

seaduste

(Määrus (EÜ) nr 768/2005 on kodifitseeritud ja kehtetuks tunnistatud määrusega (EL) 2019/473. Määruse (EÜ) nr 768/2005 artikkel 29 vastab määruse (EL) 2019/473 artiklile 38.)

(Määrus (EÜ) nr 768/2005 on kodifitseeritud ja kehtetuks tunnistatud määrusega (EL) 2019/473. Määruse (EÜ) nr 768/2005 artikkel 29 vastab määruse (EL) 2019/473 artiklile 38.)

Muudatusettepanek 294

Muudatusettepanek 294

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõik 1 – punkt 9 a (uus)

Artikkel 4 – lõik 1 – punkt 9 a (uus)

Määrus (EÜ) nr 1005/2008

Artikkel 18 – lõige 3

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 9a) | Artikli 18 lõige 3 asendatakse järgmisega: |

Kehtiv tekst

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

9a)

9a)

Artikli 18 lõige 3 asendatakse järgmisega:

3.   Kui kalandustoodete impordi lubamisest keeldutakse vastavalt lõikele 1 või 2, võivad liikmesriigid need kalandustooted konfiskeerida ja hävitada, kõrvaldada või müüa kooskõlas siseriikliku õigusega. Müügist saadud tulu
  võib
  kasutada heategevuslikel eesmärkidel.

„3.   Kui kalandustoodete impordi lubamisest keeldutakse vastavalt lõikele 1 või 2, võivad liikmesriigid need kalandustooted konfiskeerida ja hävitada, kõrvaldada või müüa kooskõlas siseriikliku õigusega. Müügist saadud tulu
  tuleb
  kasutada heategevuslikel eesmärkidel.“

Muudatusettepanek 295

Muudatusettepanek 295

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõik 1 – punkt 10 a (uus)

Artikkel 4 – lõik 1 – punkt 10 a (uus)

Määrus (EÜ) nr 1005/2008

Artikkel 32 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 10a) | Lisatakse järgmine artikkel: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

10a)

10a)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 32a

„Artikkel 32a

Kaitsemeetmed

Kaitsemeetmed

Kui kolmandat riiki on teavitatud artikli 32 kohaselt tema võimalikust liigitamisest koostööd mittetegevaks kolmandaks riigiks, võib komisjon kehtestada kaitsemeetmed, millega peatatakse ajutiselt kalandus- ja vesiviljelustoodete soodustariifid. Neid kaitsemeetmeid võib kohaldada seni, kuni komisjonil on tõendeid teatatud konkreetsete puuduste kohta, mille tulemuseks on võimalik või kinnitust leidnud ebaseaduslik, teatamata ja reguleerimata kalapüük, ning seega ei ole lõpetatud kõnealuse kolmanda riigi suhtes algatatud menetlusi.“

Kui kolmandat riiki on teavitatud artikli 32 kohaselt tema võimalikust liigitamisest koostööd mittetegevaks kolmandaks riigiks, võib komisjon kehtestada kaitsemeetmed, millega peatatakse ajutiselt kalandus- ja vesiviljelustoodete soodustariifid. Neid kaitsemeetmeid võib kohaldada seni, kuni komisjonil on tõendeid teatatud konkreetsete puuduste kohta, mille tulemuseks on võimalik või kinnitust leidnud ebaseaduslik, teatamata ja reguleerimata kalapüük, ning seega ei ole lõpetatud kõnealuse kolmanda riigi suhtes algatatud menetlusi.“

Muudatusettepanek 296

Muudatusettepanek 296

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõik 1 – punkt 12

Artikkel 4 – lõik 1 – punkt 12

Määrus (EÜ) nr 1005/2008

Artikkel 42 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Käesoleva määruse kohaldamisel on tõsine rikkumine mis tahes rikkumine, mis on loetletud määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 90 lõike 2 punktides
  a–n, o ja p
  või mida käsitatakse tõsise rikkumisena vastavalt määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 90 lõike 3 punktidele a, c, e, f ja i. | Käesoleva määruse kohaldamisel on tõsine rikkumine mis tahes rikkumine, mis on loetletud määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 90 lõike 2 punktides
  a–p
  või mida käsitatakse tõsise rikkumisena vastavalt määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 90 lõike 3 punktidele a, c, e, f ja i. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Käesoleva määruse kohaldamisel on tõsine rikkumine mis tahes rikkumine, mis on loetletud määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 90 lõike 2 punktides
  a–n, o ja p
  või mida käsitatakse tõsise rikkumisena vastavalt määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 90 lõike 3 punktidele a, c, e, f ja i.

a–n, o ja p

Käesoleva määruse kohaldamisel on tõsine rikkumine mis tahes rikkumine, mis on loetletud määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 90 lõike 2 punktides
  a–p
  või mida käsitatakse tõsise rikkumisena vastavalt määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 90 lõike 3 punktidele a, c, e, f ja i.

a–p

Muudatusettepanek 297

Muudatusettepanek 297

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõik 1 – punkt 14

Artikkel 4 – lõik 1 – punkt 14

Määrus (EÜ) nr 1005/2008

Artikkel 43 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Ilma et see piiraks liikmesriikide volitusi algatada kriminaalmenetlus ja määrata kriminaalkaristusi, sätestavad liikmesriigid haldusmeetmeid ja -karistusi käsitlevad eeskirjad ning tagavad, et neid kohaldatakse kooskõlas nende siseriikliku õigusega süstemaatiliselt ühise kalanduspoliitika eeskirju rikkunud füüsilise isiku või juriidilise isiku suhtes. | 1.   Ilma et see piiraks liikmesriikide volitusi algatada kriminaalmenetlus ja määrata kriminaalkaristusi, sätestavad liikmesriigid haldusmeetmeid ja -karistusi käsitlevad eeskirjad ning tagavad, et neid kohaldatakse kooskõlas nende siseriikliku õigusega süstemaatiliselt ühise kalanduspoliitika eeskirju rikkunud füüsilise isiku või juriidilise isiku suhtes. |
| | Iga esimeses lõigus osutatud konkreetse rikkumisega seoses ei või rohkem üks liikmesriik algatada menetlust või määrata karistusi asjaomase füüsilise või juriidilise isiku suhtes. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Ilma et see piiraks liikmesriikide volitusi algatada kriminaalmenetlus ja määrata kriminaalkaristusi, sätestavad liikmesriigid haldusmeetmeid ja -karistusi käsitlevad eeskirjad ning tagavad, et neid kohaldatakse kooskõlas nende siseriikliku õigusega süstemaatiliselt ühise kalanduspoliitika eeskirju rikkunud füüsilise isiku või juriidilise isiku suhtes.

1.   Ilma et see piiraks liikmesriikide volitusi algatada kriminaalmenetlus ja määrata kriminaalkaristusi, sätestavad liikmesriigid haldusmeetmeid ja -karistusi käsitlevad eeskirjad ning tagavad, et neid kohaldatakse kooskõlas nende siseriikliku õigusega süstemaatiliselt ühise kalanduspoliitika eeskirju rikkunud füüsilise isiku või juriidilise isiku suhtes.

Iga esimeses lõigus osutatud konkreetse rikkumisega seoses ei või rohkem üks liikmesriik algatada menetlust või määrata karistusi asjaomase füüsilise või juriidilise isiku suhtes.

Iga esimeses lõigus osutatud konkreetse rikkumisega seoses ei või rohkem üks liikmesriik algatada menetlust või määrata karistusi asjaomase füüsilise või juriidilise isiku suhtes.

Muudatusettepanek 298

Muudatusettepanek 298

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõik 1 – punkt 14

Artikkel 4 – lõik 1 – punkt 14

Määrus (EÜ) nr 1005/2008

Artikkel 43 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Kui
  füüsilist isikut kahtlustatakse käesoleva määruse kohaselt tõsises rikkumises või kui ta sellelt tabatakse
  või kui
  juriidilist isikut kahtlustatakse
  sellise rikkumise eest vastutav
  olemises
  , võtavad liikmesriigid kooskõlas oma riiklike õigusaktidega viivitamatult asjakohased meetmed vastavalt määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklile 91. | 2.   Kui
  füüsiline isik tabatakse tõsiselt rikkumiselt või kui selle füüsilise isikuga seoses avastatakse inspektsiooni käigus tõsine rikkumine
  või kui
  on tõendeid, et juriidiline isik on
  sellise rikkumise eest vastutav, võtavad liikmesriigid kooskõlas oma riiklike õigusaktidega viivitamatult asjakohased meetmed vastavalt määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklile 91. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Kui
  füüsilist isikut kahtlustatakse käesoleva määruse kohaselt tõsises rikkumises või kui ta sellelt tabatakse
  või kui
  juriidilist isikut kahtlustatakse
  sellise rikkumise eest vastutav
  olemises
  , võtavad liikmesriigid kooskõlas oma riiklike õigusaktidega viivitamatult asjakohased meetmed vastavalt määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklile 91.

2.   Kui
  füüsiline isik tabatakse tõsiselt rikkumiselt või kui selle füüsilise isikuga seoses avastatakse inspektsiooni käigus tõsine rikkumine
  või kui
  on tõendeid, et juriidiline isik on
  sellise rikkumise eest vastutav, võtavad liikmesriigid kooskõlas oma riiklike õigusaktidega viivitamatult asjakohased meetmed vastavalt määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklile 91.

Muudatusettepanek 299

Muudatusettepanek 299

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõik 2

Artikkel 6 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikleid 1, 3, 4 ja 5 kohaldatakse alates [24 kuud pärast
  jõustumist]
  . | Artikleid 1, 3, 4 ja 5 kohaldatakse alates [24 kuud pärast
  käesoleva määruse jõustumise kuupäeva], välja arvatud artikli 1 punktid 6, 11, 12, 21, 22, 23, 44 ja 46, mida kohaldatakse alates ... [neli aastat pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva]
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikleid 1, 3, 4 ja 5 kohaldatakse alates [24 kuud pärast
  jõustumist]
  .

jõustumist]

Artikleid 1, 3, 4 ja 5 kohaldatakse alates [24 kuud pärast
  käesoleva määruse jõustumise kuupäeva], välja arvatud artikli 1 punktid 6, 11, 12, 21, 22, 23, 44 ja 46, mida kohaldatakse alates ... [neli aastat pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva]
  .

käesoleva määruse jõustumise kuupäeva], välja arvatud artikli 1 punktid 6, 11, 12, 21, 22, 23, 44 ja 46, mida kohaldatakse alates ... [neli aastat pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva]

Muudatusettepanek 300

Muudatusettepanek 300

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I LISA

I LISA

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

III lisa – tabel – rida 5

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

| Nr | Tõsine rikkumine | Punktid |
| --- | --- | --- |
| 5 | Ei täideta ühise kalanduspoliitika eeskirjades sätestatud kohustusi seoses püügivahendite kasutamisega. | 4 |

Nr

Tõsine rikkumine

Punktid

5

5

Ei täideta ühise kalanduspoliitika eeskirjades sätestatud kohustusi seoses püügivahendite kasutamisega.

Ei täideta ühise kalanduspoliitika eeskirjades sätestatud kohustusi seoses püügivahendite kasutamisega.

4

4

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 301

Muudatusettepanek 301

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I LISA

I LISA

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

III lisa – tabel – rida 6 a (uus)

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

| Nr | Tõsine rikkumine | Punktid |
| --- | --- | --- |
| 6a | Laevade puhul, mis ei tegele püügiga püügikoormusel põhinevate majandamiskavade reguleerimise kava alusel, mootoriga manipuleerimine eesmärgiga suurendada laeva võimsust üle mootoritunnistusel määratud mootori maksimumvõimsuse töörežiimil. | 5 |

Nr

Tõsine rikkumine

Punktid

6a

6a

Laevade puhul, mis ei tegele püügiga püügikoormusel põhinevate majandamiskavade reguleerimise kava alusel, mootoriga manipuleerimine eesmärgiga suurendada laeva võimsust üle mootoritunnistusel määratud mootori maksimumvõimsuse töörežiimil.

Laevade puhul, mis ei tegele püügiga püügikoormusel põhinevate majandamiskavade reguleerimise kava alusel, mootoriga manipuleerimine eesmärgiga suurendada laeva võimsust üle mootoritunnistusel määratud mootori maksimumvõimsuse töörežiimil.

5

5

Muudatusettepanek 302

Muudatusettepanek 302

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I LISA

I LISA

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

III lisa – tabel – rida 16 – 2. veerg – („Tõsine rikkumine“)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Tõsine rikkumine | Tõsine rikkumine |
| Kalastamine suletud või keelupiirkonnas või kalavarude taastamise alal või keelatud perioodil või ilma kvoodita või pärast kvoodi täitmist või lubatust sügavamal. | Kalastamine suletud või keelupiirkonnas või kalavarude taastamise alal või keelatud perioodil või ilma kvoodita või pärast kvoodi täitmist või lubatust sügavamal
  või rannikust kaugemal
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Tõsine rikkumine

Tõsine rikkumine

Kalastamine suletud või keelupiirkonnas või kalavarude taastamise alal või keelatud perioodil või ilma kvoodita või pärast kvoodi täitmist või lubatust sügavamal.

Kalastamine suletud või keelupiirkonnas või kalavarude taastamise alal või keelatud perioodil või ilma kvoodita või pärast kvoodi täitmist või lubatust sügavamal
  või rannikust kaugemal
  .

või rannikust kaugemal

Muudatusettepanek 303

Muudatusettepanek 303

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

II LISA

II LISA

Määrus (EÜ) nr 1005/2008

II LISA – 1. tabel – rida 4

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

| 2. | Kalalaeva nimi |
| --- | --- |

2.

Kalalaeva nimi

Lipp – kodusadam ja registreerimisnumber

Raadiokutsung

IMO / Lloydsi number

Lloydsi

(kui on välja antud)

(kui on välja antud)

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

| 2. | Kalalaeva nimi |
| --- | --- |

2.

Kalalaeva nimi

Lipp – kodusadam ja registreerimisnumber

Raadiokutsung

IMO / Kordumatu laevatunnuse number;

Kordumatu laevatunnuse

(kui on välja antud)

Muudatusettepanek 304

Muudatusettepanek 304

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

II LISA

II LISA

Määrus (EÜ) nr 1005/2008

II LISA – 1. tabel – rida 7

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

| Liigid | Tootekood | Püügipiirkond (-piirkonnad) ja kuupäevad | Hinnanguline eluskaal (kala netokaal, kg) | Lossitava saagi hinnanguline eluskaal (kala netokaal, kg) | Saagi kontrollitud lossimiskaal (netokaal, kg) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

Liigid

Tootekood

Püügipiirkond (-piirkonnad) ja kuupäevad

ja kuupäevad

Hinnanguline eluskaal (kala netokaal, kg)

Hinnanguline eluskaal

Lossitava saagi hinnanguline eluskaal (kala netokaal, kg)

saagi

eluskaal (

Saagi kontrollitud lossimiskaal (netokaal, kg)

Saagi

lossimiskaal (

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

| Liigid | Tootekood | Püügivahendid


  (1) | Püügipiirkond (-piirkonnad)

  (2) | Püügikuupäevad: alates – kuni | Lossitava kala hinnanguline netokaal (kg) | Kala netokaal (kg) | Kontrollitud kala netokaal (kg)

  (3) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

Liigid

Tootekood

Püügivahendid

Püügivahendid

(1)

(1)

Püügipiirkond (-piirkonnad)

(2)

(2)

Püügikuupäevad: alates – kuni

Püügikuupäevad: alates – kuni

Lossitava kala hinnanguline netokaal (kg)

kala

netokaal

Kala netokaal (kg)

Kontrollitud kala netokaal (kg)

kala

(3)

(3)

| (1) | Kood, mida tuleb kasutada kooskõlas FAO rahvusvahelise püügivahendite statistilise standardklassifikatsiooniga. |
| --- | --- |

(1)

(1)

Kood, mida tuleb kasutada kooskõlas FAO rahvusvahelise püügivahendite statistilise standardklassifikatsiooniga.

| (2) | Püügipiirkond:







  — | FAO piirkond (-piirkonnad); ning |
| --- | --- | --- |

(2)

(2)

Püügipiirkond:

—

FAO piirkond (-piirkonnad); ning

FAO piirkond (-piirkonnad); ning

| — | majandusvöönd (-vööndid) ja/või avameri; ning |
| --- | --- |

—

majandusvöönd (-vööndid) ja/või avameri; ning

majandusvöönd (-vööndid) ja/või avameri; ning

| — | asjaomase piirkondliku kalandusorganisatsiooni konventsiooni ala (alad) |
| --- | --- |

—

asjaomase piirkondliku kalandusorganisatsiooni konventsiooni ala (alad)

asjaomase piirkondliku kalandusorganisatsiooni konventsiooni ala (alad)

| (3) | täita ainult juhul, kui seda on kontrollitud ametliku inspektsiooni käigus |
| --- | --- |

(3)

(3)

täita ainult juhul, kui seda on kontrollitud ametliku inspektsiooni käigus

Muudatusettepanek 305

Muudatusettepanek 305

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

II LISA

II LISA

Määrus (EÜ) nr 1005/2008

II LISA – 1. tabel – rida 11

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

| Vastuvõtva laeva kapten | Allkiri | Laeva nimi | Raadiokutsung | IMO / Lloydsi number
  (kui on välja antud) |
| --- | --- | --- | --- | --- |

Vastuvõtva laeva kapten

Allkiri

Laeva nimi

Raadiokutsung

IMO / Lloydsi number

Lloydsi

(kui on välja antud)

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

| Vastuvõtva laeva kapten | Allkiri | Laeva nimi | Raadiokutsung | IMO / Kordumatu laevatunnuse number
  (kui on välja antud) |
| --- | --- | --- | --- | --- |

Vastuvõtva laeva kapten

Allkiri

Laeva nimi

Raadiokutsung

IMO / Kordumatu laevatunnuse number

Kordumatu laevatunnuse

(kui on välja antud)

---

(1)  Asi saadeti vastavalt kodukorra artikli 59 lõike 4 neljandale lõigule vastutavale komisjonile tagasi institutsioonidevahelisteks läbirääkimisteks (A9-0016/2021).

1

(27)  
  ELT C , , lk .

27

ELT C , , lk .

(28)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1380/2013 ühise kalanduspoliitika kohta, millega muudetakse nõukogu määrusi (EÜ) nr 1954/2003 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 639/2004 ning nõukogu otsus 2004/585/EÜ (ELT L 354, 28.12.2013, lk 22).

28

(28)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1380/2013 ühise kalanduspoliitika kohta, millega muudetakse nõukogu määrusi (EÜ) nr 1954/2003 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 639/2004 ning nõukogu otsus 2004/585/EÜ (ELT L 354, 28.12.2013, lk 22).

28

(32)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2002. aasta määrus (EÜ) nr 178/2002, millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused (EÜT L 31, 1.2.2002, lk 1).

32

(33)  Komisjoni 19. septembri 2011. aasta rakendusmäärus (EL) nr 931/2011 loomset päritolu toidu suhtes Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 178/2002 kehtestatud jälgitavuse nõuete kohta (ELT L 242, 20.9.2011, lk 2).

33

(32)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2002. aasta määrus (EÜ) nr 178/2002, millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused (EÜT L 31, 1.2.2002, lk 1).

32

(33)  Komisjoni 19. septembri 2011. aasta rakendusmäärus (EL) nr 931/2011 loomset päritolu toidu suhtes Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 178/2002 kehtestatud jälgitavuse nõuete kohta (ELT L 242, 20.9.2011, lk 2).

33

(34)  Nõukogu 29. septembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1005/2008, millega luuakse ühenduse süsteem ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks ning muudetakse määrusi (EMÜ) nr 2847/93, (EÜ) nr 1936/2001 ja (EÜ) nr 601/2004 ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 1093/94 ja (EÜ) nr 1447/1999 (ELT L 286, 29.10.2008, lk 1).

34

(34)  Nõukogu 29. septembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1005/2008, millega luuakse ühenduse süsteem ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks ning muudetakse määrusi (EMÜ) nr 2847/93, (EÜ) nr 1936/2001 ja (EÜ) nr 601/2004 ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 1093/94 ja (EÜ) nr 1447/1999 (ELT L 286, 29.10.2008, lk 1).

34

(1a)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrus (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (ELT L 119, 4.5.2016, lk 1).

1a

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrus (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (ELT L 119, 4.5.2016, lk 1).

(*2)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2019. aasta direktiiv (EL) 2019/883, milles käsitletakse sadama vastuvõtuseadmeid laevajäätmete üleandmiseks ja muudetakse direktiivi 2010/65/EL ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2000/59/EÜ (ELT L 151, 7.6.2019, lk 116).

*2

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2019. aasta direktiiv (EL) 2019/883, milles käsitletakse sadama vastuvõtuseadmeid laevajäätmete üleandmiseks ja muudetakse direktiivi 2010/65/EL ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2000/59/EÜ (ELT L 151, 7.6.2019, lk 116).

(*3)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuni 2019. aasta direktiiv (EL) 2019/904 teatavate plasttoodete keskkonnamõju vähendamise kohta (ELT L 155, 12.6.2019, lk 1).

*3

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuni 2019. aasta direktiiv (EL) 2019/904 teatavate plasttoodete keskkonnamõju vähendamise kohta (ELT L 155, 12.6.2019, lk 1).

(*4)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. novembri 2009. aasta direktiiv 2009/147/EÜ loodusliku linnustiku kaitse kohta (ELT L 20, 26.1.2010, lk 7).

*4

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. novembri 2009. aasta direktiiv 2009/147/EÜ loodusliku linnustiku kaitse kohta (ELT L 20, 26.1.2010, lk 7).

(*5)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. mai 1992. aasta direktiiv 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta (EÜT L 206, 22.7.1992, lk 7).

*5

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. mai 1992. aasta direktiiv 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta (EÜT L 206, 22.7.1992, lk 7).

---

| 24.11.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 474/334 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 474/334

---

P9_TA(2021)0077

Ühendkuningriigis toodetud metsapaljundusmaterjali samaväärsus ***I

Euroopa Parlamendi 11. märtsi 2021. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega muudetakse nõukogu otsust 2008/971/EÜ Ühendkuningriigis toodetud metsapaljundusmaterjali samaväärsuse osas (COM(2020)0852 – C9-0430/2020 – 2020/0378(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2021/C 474/31)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2020)0852), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2020)0852),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 43 lõiget 2, mille alusel komisjon edastas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C9-0430/2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 43 lõiget 2, mille alusel komisjon edastas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C9-0430/2020),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 27. jaanuari 2021. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 27. jaanuari 2021. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 59 ja 163, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 59 ja 163,

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon asendab selle uue ettepanekuga, muudab seda oluliselt või kavatseb seda oluliselt muuta |
| --- | --- |

2.

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Euroopa Liidu teatas seni avaldamata.

---

P9_TC1-COD(2020)0378

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 11. märtsil 2021. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus (EL) 2021/..., millega muudetakse nõukogu otsust 2008/971/EÜ Ühendkuningriigis toodetud metsapaljundusmaterjali samaväärsuse osas

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (otsus (EL) 2021/536) lõplikule kujule).

---

| 24.11.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 474/335 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 474/335

---

P9_TA(2021)0078

Ühendkuningriigis tehtavate põldtunnustamiste samaväärsus ja põllumajandustaimesortide säilitamise tavasid käsitlevate kontrollimiste samaväärsus ***I

Euroopa Parlamendi 11. märtsi 2021. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega muudetakse nõukogu otsuseid 2003/17/EÜ ja 2005/834/EÜ Ühendkuningriigis tehtavate põldtunnustamiste samaväärsuse ja põllumajandustaimesortide säilitamise tavasid käsitlevate kontrollimiste samaväärsuse osas (COM(2020)0853 – C9-0431/2020 – 2020/0379(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2021/C 474/32)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2020)0853), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2020)0853),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 43 lõiget 2, mille alusel komisjon edastas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C9-0431/2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 43 lõiget 2, mille alusel komisjon edastas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C9-0431/2020),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 27. jaanuari 2021. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 27. jaanuari 2021. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 59 ja 163, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 59 ja 163,

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon asendab selle uue ettepanekuga, muudab seda oluliselt või kavatseb seda oluliselt muuta |
| --- | --- |

2.

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Euroopa Liidu teatas seni avaldamata.

---

P9_TC1-COD(2020)0379

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 11. märtsil 2021. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus (EL) 2021/..., millega muudetakse nõukogu otsuseid 2003/17/EÜ ja 2005/834/EÜ Ühendkuningriigis tehtavate põldtunnustamiste samaväärsuse ja põllumajandustaimesortide säilitamise tavasid käsitlevate kontrollimiste samaväärsuse osas

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (otsus (EL) 2021/537) lõplikule kujule).

---