# Europeiska unionens C 395/29 s

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 395 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 64 årgången29 september 2021 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 395

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

64 årgången29 september 2021

---

| Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- |
| | |
| | EUROPAPARLAMENTET
  SESSIONEN 2020–2021Sammanträdena den 5–8 oktober 2020ANTAGNA TEXTER | 1 |

Innehållsförteckning

Sida

EUROPAPARLAMENTET
  SESSIONEN 2020–2021Sammanträdena den 5–8 oktober 2020ANTAGNA TEXTER

EUROPAPARLAMENTET

1

---

| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| --- | --- |
| | RESOLUTIONER |
| | Europaparlamentet |
| | Onsdag den 7 oktober 2020 |
| 2021/C 395/01 | Europaparlamentets resolution av den 7 oktober 2020 om inrättande av en EU-mekanism för demokrati, rättsstatlighet och grundläggande rättigheter (2020/2072(INI)) | 2 |
| 2021/C 395/02 | Europaparlamentets resolution av den 7 oktober 2020 om genomförandet av den gemensamma handelspolitiken – årsrapport 2018 (2019/2197(INI)) | 14 |
| | Torsdag den 8 oktober 2020 |
| 2021/C 395/03 | Europaparlamentets resolution av den 8 oktober 2020 om utkastet till kommissionens förordning om ändring av bilagan till förordning (EU) nr 231/2012 om fastställande av specifikationer för de livsmedelstillsatser som förtecknas i bilagorna II och III till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1333/2008 vad gäller specifikationerna för titandioxid (E 171) (D066794/04 – 2020/2795(RPS)) | 28 |
| 2021/C 395/04 | Europaparlamentets resolution av den 8 oktober 2020 om utkastet till kommissionens förordning om ändring av förordning (EG) nr 1881/2006 vad gäller fastställande av gränsvärden för akrylamid i vissa livsmedel för spädbarn och småbarn (D067815/03 – 2020/2735(RPS)) | 32 |
| 2021/C 395/05 | Europaparlamentets resolution av den 8 oktober 2020 om den europeiska skogsstrategin – vägen framåt (2019/2157(INI)) | 37 |
| 2021/C 395/06 | Europaparlamentets resolution av den 8 oktober 2020 om Eritrea, särskilt fallet Dawit Isaak (2020/2813(RSP)) | 50 |
| 2021/C 395/07 | Europaparlamentets resolution av den 8 oktober 2020 om lagen om utländska agenter i Nicaragua (2020/2814(RSP)) | 54 |
| 2021/C 395/08 | Europaparlamentets resolution av den 8 oktober 2020 om situationen för etiopiska migranter i interneringscenter i Saudiarabien (2020/2815(RSP)) | 58 |
| 2021/C 395/09 | Europaparlamentets resolution av den 8 oktober 2020 om rättsstaten och de grundläggande rättigheterna i Bulgarien (2020/2793(RSP)) | 63 |
| 2021/C 395/10 | Europaparlamentets resolution av den 8 oktober 2020 med rekommendationer till kommissionen om digitala finanser: nya risker med kryptotillgångar – reglerings- och tillsynsutmaningar när det gäller finansiella tjänster, institut och marknader (2020/2034(INL)) | 72 |
| 2021/C 395/11 | Europaparlamentets resolution av den 8 oktober 2020 om den fortsatta utvecklingen av kapitalmarknadsunionen: bättre tillgång till kapitalmarknadsfinansiering, särskilt för små och medelstora företag, och större möjligheter för icke-professionella investerare att delta (2020/2036(INI)) | 89 |
| 2021/C 395/12 | Europaparlamentets resolution av den 8 oktober 2020 om ungdomsgarantin (2020/2764(RSP)) | 101 |

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Europaparlamentet

Onsdag den 7 oktober 2020

2021/C 395/01

Europaparlamentets resolution av den 7 oktober 2020 om inrättande av en EU-mekanism för demokrati, rättsstatlighet och grundläggande rättigheter (2020/2072(INI))

2

2021/C 395/02

Europaparlamentets resolution av den 7 oktober 2020 om genomförandet av den gemensamma handelspolitiken – årsrapport 2018 (2019/2197(INI))

14

Torsdag den 8 oktober 2020

2021/C 395/03

Europaparlamentets resolution av den 8 oktober 2020 om utkastet till kommissionens förordning om ändring av bilagan till förordning (EU) nr 231/2012 om fastställande av specifikationer för de livsmedelstillsatser som förtecknas i bilagorna II och III till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1333/2008 vad gäller specifikationerna för titandioxid (E 171) (D066794/04 – 2020/2795(RPS))

28

2021/C 395/04

Europaparlamentets resolution av den 8 oktober 2020 om utkastet till kommissionens förordning om ändring av förordning (EG) nr 1881/2006 vad gäller fastställande av gränsvärden för akrylamid i vissa livsmedel för spädbarn och småbarn (D067815/03 – 2020/2735(RPS))

32

2021/C 395/05

Europaparlamentets resolution av den 8 oktober 2020 om den europeiska skogsstrategin – vägen framåt (2019/2157(INI))

37

2021/C 395/06

Europaparlamentets resolution av den 8 oktober 2020 om Eritrea, särskilt fallet Dawit Isaak (2020/2813(RSP))

50

2021/C 395/07

Europaparlamentets resolution av den 8 oktober 2020 om lagen om utländska agenter i Nicaragua (2020/2814(RSP))

54

2021/C 395/08

Europaparlamentets resolution av den 8 oktober 2020 om situationen för etiopiska migranter i interneringscenter i Saudiarabien (2020/2815(RSP))

58

2021/C 395/09

Europaparlamentets resolution av den 8 oktober 2020 om rättsstaten och de grundläggande rättigheterna i Bulgarien (2020/2793(RSP))

63

2021/C 395/10

Europaparlamentets resolution av den 8 oktober 2020 med rekommendationer till kommissionen om digitala finanser: nya risker med kryptotillgångar – reglerings- och tillsynsutmaningar när det gäller finansiella tjänster, institut och marknader (2020/2034(INL))

72

2021/C 395/11

Europaparlamentets resolution av den 8 oktober 2020 om den fortsatta utvecklingen av kapitalmarknadsunionen: bättre tillgång till kapitalmarknadsfinansiering, särskilt för små och medelstora företag, och större möjligheter för icke-professionella investerare att delta (2020/2036(INI))

89

2021/C 395/12

Europaparlamentets resolution av den 8 oktober 2020 om ungdomsgarantin (2020/2764(RSP))

101

---

| | II   Meddelanden |
| --- | --- |
| | MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europaparlamentet |
| | Onsdag den 7 oktober 2020 |
| 2021/C 395/13 | Europaparlamentets beslut av den 7 oktober 2020 om tilldelningen av nya ansvarsområden till kommissionens verkställande vice ordförande, Valdis Dombrovskis (2020/2203(INS) | 109 |

II   Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europaparlamentet

Onsdag den 7 oktober 2020

2021/C 395/13

Europaparlamentets beslut av den 7 oktober 2020 om tilldelningen av nya ansvarsområden till kommissionens verkställande vice ordförande, Valdis Dombrovskis (2020/2203(INS)

109

---

| | III   Förberedande akter |
| --- | --- |
| | Europaparlamentet |
| | Måndag den 5 oktober 2020 |
| 2021/C 395/14 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 5 oktober 2020 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2014/65/EU om marknader för finansiella instrument (06799/1/2020 – C9-0291/2020 – 2018/0047(COD)) | 110 |
| 2021/C 395/15 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 5 oktober 2020 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om europeiska leverantörer av gräsrotsfinansieringstjänster för företag och om ändring av förordning (EU) 2017/1129 och direktiv (EU) 2019/1937 (06800/1/2020 – C9-0292/2020 – 2018/0048(COD)) | 111 |
| | Tisdag den 6 oktober 2020 |
| 2021/C 395/16 | P9_TA(2020)0244Ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 514/2014 vad gäller förfarandet för tillbakadragande ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 6 oktober 2020 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 514/2014 vad gäller förfarandet för tillbakadragande (COM(2020)0309 – C9-0202/2020 – 2020/0140(COD))P9_TC1-COD(2020)0140Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 6 oktober 2020 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/... om ändring av förordning (EU) nr 514/2014 vad gäller förfarandet för tillbakadragande | 112 |
| 2021/C 395/17 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 6 oktober 2020 om förslaget till rådets beslut om tillstånd för Frankrike att tillämpa en nedsatt sats för vissa indirekta skatter på traditionell rom som framställs i Guadeloupe, Franska Guyana, Martinique och Réunion (COM(2020)0332 – C9-0217/2020 – 2020/0150(CNS)) | 113 |
| 2021/C 395/18 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 6 oktober 2020 om förslaget till rådets beslut om AIEM-skattens tillämpning på Kanarieöarna (COM(2020)0355 – C9-0280/2020 – 2020/0163(CNS)) | 114 |
| 2021/C 395/19 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 6 oktober 2020 om förslaget till rådets beslut om ändring av giltighetstiden för beslut nr 940/2014/EU om sjötullsystemet i de franska yttersta randområdena (COM(2020)0371 – C9-0281/2020 – 2020/0174(CNS)) | 115 |
| 2021/C 395/20 | Europaparlamentets resolution av den 6 oktober 2020 om rådets ståndpunkt om förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 7/2020 för budgetåret 2020 – uppdatering av inkomster (egna medel) (10430/2020 – C9-0283/2020 – 2020/1999(BUD)) | 116 |
| | Onsdag den 7 oktober 2020 |
| 2021/C 395/21 | Europaparlamentets beslut av den 7 oktober 2020 om utnämningen av Mairead McGuinness till ledamot av kommissionen (C9-0295/2020 – 2020/0803(NLE) | 118 |
| | Torsdag den 8 oktober 2020 |
| 2021/C 395/22 | Europaparlamentets ändringar antagna den 8 oktober 2020 av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av en ram för att uppnå klimatneutralitet och om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1999 (Europeisk klimatlag) (COM(2020)0080 – COM(2020)0563 – C9-0077/2020 – 2020/0036(COD)) | 119 |
| 2021/C 395/23 | P9_TA(2020)0254Likvärdighet av fältbesiktningar i Ukraina av utsäde av stråsäd och likvärdighet av stråsäd som produceras i Ukraina ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 8 oktober 2020 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om ändring av rådets beslut 2003/17/EG vad gäller likvärdighet av fältbesiktningar i Ukraina av utsäde av stråsäd och om likvärdighet av stråsäd som produceras i Ukraina (COM(2020)0137 – C9-0100/2020 – 2020/0053(COD))P9_TC1-COD(2020)0053Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 8 oktober 2020 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2020/... om ändring av rådets beslut 2003/17/EG vad gäller likvärdighet av fältbesiktningar i Ukraina av utsädesodlingar av stråsäd och om likvärdighet av stråsäd som produceras i Ukraina | 191 |
| 2021/C 395/24 | P9_TA(2020)0261Tillämpningen av reglerna för järnvägssäkerhet och driftskompatibilitet på förbindelsen under Engelska kanalen ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 8 oktober 2020 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av direktiv (EU) 2016/798 vad gäller tillämpningen av reglerna för järnvägssäkerhet och driftskompatibilitet på den fasta förbindelsen under Engelska kanalen (COM(2020)0623 – C9-0212/2020 – 2020/0161(COD))P9_TC1-COD(2020)0161Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 8 oktober 2020 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/... om ändring av direktiv (EU) 2016/798 vad gäller tillämpningen av reglerna för järnvägssäkerhet och driftskompatibilitet på den fasta förbindelsen under Engelska kanalen | 192 |
| 2021/C 395/25 | P9_TA(2020)0262Beslut om bemyndigande för Frankrike att förhandla fram ett internationellt avtal avseende Engelska kanalen ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 8 oktober 2020 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om bemyndigande för Frankrike att förhandla fram ett avtal som kompletterar Frankrikes befintliga bilaterala fördrag med Förenade kungariket om privata koncessionsinnehavares uppförande och drift av en fast förbindelse under Engelska kanalen (COM(2020)0622(COR1) – C9-0211/2020 – 2020/0160(COD))P9_TC1-COD(2020)0160Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 8 oktober 2020 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2020/... om bemyndigande för Frankrike att förhandla om, underteckna och ingå ett internationellt avtal som kompletterar fördraget mellan Frankrike och Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland om privata koncessionsinnehavares uppförande och drift av en fast förbindelse under Engelska kanalen | 193 |
| 2021/C 395/26 | P9_TA(2020)0263Ekologisk produktion: datum för tillämpning och vissa andra datum ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 8 oktober 2020 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) 2018/848 om ekologisk produktion vad gäller datumet för tillämpning och vissa andra datum som anges i den förordningen (COM(2020)0483 – C9-0286/2020 – 2020/0231(COD))P9_TC1-COD(2020)0231Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 8 oktober 2020 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/... om ändring av förordning (EU) 2018/848 om ekologisk produktion och märkning av ekologiska produkter vad gäller datumet för tillämpning och vissa andra datum som anges i den förordningen | 194 |

III   Förberedande akter

Europaparlamentet

Måndag den 5 oktober 2020

2021/C 395/14

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 5 oktober 2020 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2014/65/EU om marknader för finansiella instrument (06799/1/2020 – C9-0291/2020 – 2018/0047(COD))

110

2021/C 395/15

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 5 oktober 2020 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om europeiska leverantörer av gräsrotsfinansieringstjänster för företag och om ändring av förordning (EU) 2017/1129 och direktiv (EU) 2019/1937 (06800/1/2020 – C9-0292/2020 – 2018/0048(COD))

111

Tisdag den 6 oktober 2020

2021/C 395/16

P9_TA(2020)0244Ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 514/2014 vad gäller förfarandet för tillbakadragande ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 6 oktober 2020 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 514/2014 vad gäller förfarandet för tillbakadragande (COM(2020)0309 – C9-0202/2020 – 2020/0140(COD))P9_TC1-COD(2020)0140Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 6 oktober 2020 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/... om ändring av förordning (EU) nr 514/2014 vad gäller förfarandet för tillbakadragande

112

2021/C 395/17

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 6 oktober 2020 om förslaget till rådets beslut om tillstånd för Frankrike att tillämpa en nedsatt sats för vissa indirekta skatter på traditionell rom som framställs i Guadeloupe, Franska Guyana, Martinique och Réunion (COM(2020)0332 – C9-0217/2020 – 2020/0150(CNS))

113

2021/C 395/18

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 6 oktober 2020 om förslaget till rådets beslut om AIEM-skattens tillämpning på Kanarieöarna (COM(2020)0355 – C9-0280/2020 – 2020/0163(CNS))

114

2021/C 395/19

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 6 oktober 2020 om förslaget till rådets beslut om ändring av giltighetstiden för beslut nr 940/2014/EU om sjötullsystemet i de franska yttersta randområdena (COM(2020)0371 – C9-0281/2020 – 2020/0174(CNS))

115

2021/C 395/20

Europaparlamentets resolution av den 6 oktober 2020 om rådets ståndpunkt om förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 7/2020 för budgetåret 2020 – uppdatering av inkomster (egna medel) (10430/2020 – C9-0283/2020 – 2020/1999(BUD))

116

Onsdag den 7 oktober 2020

2021/C 395/21

Europaparlamentets beslut av den 7 oktober 2020 om utnämningen av Mairead McGuinness till ledamot av kommissionen (C9-0295/2020 – 2020/0803(NLE)

118

Torsdag den 8 oktober 2020

2021/C 395/22

Europaparlamentets ändringar antagna den 8 oktober 2020 av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av en ram för att uppnå klimatneutralitet och om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1999 (Europeisk klimatlag) (COM(2020)0080 – COM(2020)0563 – C9-0077/2020 – 2020/0036(COD))

119

2021/C 395/23

P9_TA(2020)0254Likvärdighet av fältbesiktningar i Ukraina av utsäde av stråsäd och likvärdighet av stråsäd som produceras i Ukraina ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 8 oktober 2020 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om ändring av rådets beslut 2003/17/EG vad gäller likvärdighet av fältbesiktningar i Ukraina av utsäde av stråsäd och om likvärdighet av stråsäd som produceras i Ukraina (COM(2020)0137 – C9-0100/2020 – 2020/0053(COD))P9_TC1-COD(2020)0053Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 8 oktober 2020 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2020/... om ändring av rådets beslut 2003/17/EG vad gäller likvärdighet av fältbesiktningar i Ukraina av utsädesodlingar av stråsäd och om likvärdighet av stråsäd som produceras i Ukraina

191

2021/C 395/24

P9_TA(2020)0261Tillämpningen av reglerna för järnvägssäkerhet och driftskompatibilitet på förbindelsen under Engelska kanalen ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 8 oktober 2020 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av direktiv (EU) 2016/798 vad gäller tillämpningen av reglerna för järnvägssäkerhet och driftskompatibilitet på den fasta förbindelsen under Engelska kanalen (COM(2020)0623 – C9-0212/2020 – 2020/0161(COD))P9_TC1-COD(2020)0161Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 8 oktober 2020 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/... om ändring av direktiv (EU) 2016/798 vad gäller tillämpningen av reglerna för järnvägssäkerhet och driftskompatibilitet på den fasta förbindelsen under Engelska kanalen

192

2021/C 395/25

P9_TA(2020)0262Beslut om bemyndigande för Frankrike att förhandla fram ett internationellt avtal avseende Engelska kanalen ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 8 oktober 2020 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om bemyndigande för Frankrike att förhandla fram ett avtal som kompletterar Frankrikes befintliga bilaterala fördrag med Förenade kungariket om privata koncessionsinnehavares uppförande och drift av en fast förbindelse under Engelska kanalen (COM(2020)0622(COR1) – C9-0211/2020 – 2020/0160(COD))P9_TC1-COD(2020)0160Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 8 oktober 2020 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2020/... om bemyndigande för Frankrike att förhandla om, underteckna och ingå ett internationellt avtal som kompletterar fördraget mellan Frankrike och Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland om privata koncessionsinnehavares uppförande och drift av en fast förbindelse under Engelska kanalen

193

2021/C 395/26

P9_TA(2020)0263Ekologisk produktion: datum för tillämpning och vissa andra datum ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 8 oktober 2020 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) 2018/848 om ekologisk produktion vad gäller datumet för tillämpning och vissa andra datum som anges i den förordningen (COM(2020)0483 – C9-0286/2020 – 2020/0231(COD))P9_TC1-COD(2020)0231Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 8 oktober 2020 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/... om ändring av förordning (EU) 2018/848 om ekologisk produktion och märkning av ekologiska produkter vad gäller datumet för tillämpning och vissa andra datum som anges i den förordningen

194

---

| Teckenförklaring






  - | Samrådsförfarande |
| --- | --- |
| *** | Godkännandeförfarande |
| ***I | Ordinarie lagstiftningsförfarande (första behandlingen) |
| ***II | Ordinarie lagstiftningsförfarande (andra behandlingen) |
| ***III | Ordinarie lagstiftningsförfarande (tredje behandlingen) |

Teckenförklaring

*

Samrådsförfarande

***

Godkännandeförfarande

***I

Ordinarie lagstiftningsförfarande (första behandlingen)

***II

Ordinarie lagstiftningsförfarande (andra behandlingen)

***III

Ordinarie lagstiftningsförfarande (tredje behandlingen)

(Det angivna förfarandet baseras på den rättsliga grund som angetts i förslaget till akt.)

Parlamentets ändringsförslag:

Ny text markeras med
  fetkursiv stil
  . Textdelar som utgår markeras med symbolen ▌eller med genomstrykning. Textdelar som ersätts anges genom att ny text markeras med
  fetkursiv stil
  och text som utgår stryks eller markeras med genomstrykning.

fetkursiv stil

fetkursiv stil

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

29.9.2021

| 29.9.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 395/1 |
| --- | --- | --- | --- |

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 395/1

---

EUROPAPARLAMENTET

SESSIONEN 2020–2021

Sammanträdena den 5–8 oktober 2020

ANTAGNA TEXTER

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Europaparlamentet

Onsdag den 7 oktober 2020

| 29.9.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 395/2 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 395/2

---

P9_TA(2020)0251

Inrättande av en EU-mekanism för demokrati, rättsstatlighet och grundläggande rättigheter

Europaparlamentets resolution av den 7 oktober 2020 om inrättande av en EU-mekanism för demokrati, rättsstatlighet och grundläggande rättigheter (2020/2072(INI))

(2021/C 395/01)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution,

| — | med beaktande av artikel 295 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 295 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med särskilt beaktande av artiklarna 2, 3.1, 3.3 andra stycket, 4.3, 5, 6, 7 och 11 i fördraget om Europeiska unionen, |
| --- | --- |

—

med särskilt beaktande av artiklarna 2, 3.1, 3.3 andra stycket, 4.3, 5, 6, 7 och 11 i fördraget om Europeiska unionen,

| — | med beaktande av de artiklar i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt som handlar om att respektera, skydda och främja demokratin, rättsstatligheten och de grundläggande rättigheterna i unionen, däribland artiklarna 70, 258, 259, 260, 263 och 265, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de artiklar i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt som handlar om att respektera, skydda och främja demokratin, rättsstatligheten och de grundläggande rättigheterna i unionen, däribland artiklarna 70, 258, 259, 260, 263 och 265,

| — | med beaktande av protokoll nr 1 om de nationella parlamentens roll i Europeiska unionen och protokoll nr 2 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, fogade till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av protokoll nr 1 om de nationella parlamentens roll i Europeiska unionen och protokoll nr 2 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, fogade till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna,

| — | med beaktande av Europeiska unionens domstols rättspraxis, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens domstols rättspraxis,

| — | med beaktande av Köpenhamnskriterierna och den uppsättning EU-regler som ett kandidatland måste uppfylla om det önskar bli medlem i unionen (EU:s regelverk), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Köpenhamnskriterierna och den uppsättning EU-regler som ett kandidatland måste uppfylla om det önskar bli medlem i unionen (EU:s regelverk),

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna,

| — | med beaktande av FN:s instrument för skydd av de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, av FN:s rekommendationer och rapporter i samband med allmänna återkommande utvärderingar och av FN:s konventionsorgans rättspraxis samt människorättsrådets särskilda förfaranden, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s instrument för skydd av de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, av FN:s rekommendationer och rapporter i samband med allmänna återkommande utvärderingar och av FN:s konventionsorgans rättspraxis samt människorättsrådets särskilda förfaranden,

| — | med beaktande av FN:s förklaring om människorättsförsvarare av den 8 mars 1999, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s förklaring om människorättsförsvarare av den 8 mars 1999,

| — | med beaktande av rekommendationer och rapporter från kontoret för demokratiska institutioner och mänskliga rättigheter, högkommissarien för nationella minoriteter, representanten för mediefrihet och andra organ inom Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationer och rapporter från kontoret för demokratiska institutioner och mänskliga rättigheter, högkommissarien för nationella minoriteter, representanten för mediefrihet och andra organ inom Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa,

| — | med beaktande av den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, den europeiska sociala stadgan, rättspraxis i Europadomstolen och Europeiska kommittén för sociala rättigheter, samt konventionerna, rekommendationerna, resolutionerna och rapporterna från Europarådets parlamentariska församling, ministerkommitté, kommissarie för mänskliga rättigheter, europeiska kommission mot rasism och intolerans, styrkommitté för antidiskriminering, mångfald och integration, Venedigkommission och övriga organ, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, den europeiska sociala stadgan, rättspraxis i Europadomstolen och Europeiska kommittén för sociala rättigheter, samt konventionerna, rekommendationerna, resolutionerna och rapporterna från Europarådets parlamentariska församling, ministerkommitté, kommissarie för mänskliga rättigheter, europeiska kommission mot rasism och intolerans, styrkommitté för antidiskriminering, mångfald och integration, Venedigkommission och övriga organ,

| — | med beaktande av samförståndsavtalet mellan Europarådet och Europeiska unionen av den 23 maj 2007, |
| --- | --- |

—

med beaktande av samförståndsavtalet mellan Europarådet och Europeiska unionen av den 23 maj 2007,

| — | med beaktande av FN:s konvention mot korruption, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention mot korruption,

| — | med beaktande av avtalet om inrättandet av gruppen av stater mot korruption, |
| --- | --- |

—

med beaktande av avtalet om inrättandet av gruppen av stater mot korruption,

| — | med beaktande av den checklista för rättsstatlighet som Venedigkommissionen antog vid sin 106:e plenarsession den 18 mars 2016, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den checklista för rättsstatlighet som Venedigkommissionen antog vid sin 106:e plenarsession den 18 mars 2016,

| — | med beaktande av Europarådets verktygslåda för medlemsstaterna avseende respekten för demokratin, rättsstaten och de mänskliga rättigheterna i samband med covid-19-krisen, av den 7 april 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europarådets verktygslåda för medlemsstaterna avseende respekten för demokratin, rättsstaten och de mänskliga rättigheterna i samband med covid-19-krisen, av den 7 april 2020,

| — | med beaktande av partnerorganisationernas årsrapport för 2020 till Europarådets plattform för att främja skyddet av journalistik och säkerheten för journalister, |
| --- | --- |

—

med beaktande av partnerorganisationernas årsrapport för 2020 till Europarådets plattform för att främja skyddet av journalistik och säkerheten för journalister,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 17 juli 2019Att stärka rättsstatsprincipen inom unionen – En åtgärdsplan (COM(2019)0343), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 17 juli 2019Att stärka rättsstatsprincipen inom unionen – En åtgärdsplan (COM(2019)0343),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 29 januari 2020 med kommissionens arbetsprogram 2020 (COM(2020)0037) och kommissionens justerade arbetsprogram av den 27 maj 2020 (COM(2020)0440), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 29 januari 2020 med kommissionens arbetsprogram 2020 (COM(2020)0037) och kommissionens justerade arbetsprogram av den 27 maj 2020 (COM(2020)0440),

| — | med beaktande av resultattavlan för rättskipningen i EU 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av resultattavlan för rättskipningen i EU 2020,

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 19 juni 2019Att ytterligare stärka rättsstatsprincipen inom unionen – Läget i dag och vägar framåt, i vilket det föreslås att det ska inrättas ett årligt forum för grundläggande rättigheter och rättsstatsprincipen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 19 juni 2019Att ytterligare stärka rättsstatsprincipen inom unionen – Läget i dag och vägar framåt, i vilket det föreslås att det ska inrättas ett årligt forum för grundläggande rättigheter och rättsstatsprincipen,

| — | med beaktande av rapporten från Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs grupp för grundläggande rättigheter och rättsstatsprincipen i juni 2020 om den nationella utvecklingen ur civilsamhällets perspektiv (National developments from a civil society perspective 2018-2019), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs grupp för grundläggande rättigheter och rättsstatsprincipen i juni 2020 om den nationella utvecklingen ur civilsamhällets perspektiv (National developments from a civil society perspective 2018-2019),

| — | med beaktande av rapporten av den 17 januari 2018 från Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter om utmaningar för civilsamhällesorganisationer som arbetar med människorättsfrågor i EU (Challenges facing civil society organisations working on human rights in the EU) och av andra rapporter och uppgifter från byrån, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten av den 17 januari 2018 från Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter om utmaningar för civilsamhällesorganisationer som arbetar med människorättsfrågor i EU (Challenges facing civil society organisations working on human rights in the EU) och av andra rapporter och uppgifter från byrån,

| — | med beaktande av Europeiska jämställdhetsinstitutets rapport om den femte översynen av genomförandet i medlemsstaterna av handlingsplanen från Peking (Beijing + 25: the fifth review of the implementation of the Beijing Platform for Action in the EU Member States) av den 5 mars 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska jämställdhetsinstitutets rapport om den femte översynen av genomförandet i medlemsstaterna av handlingsplanen från Peking (Beijing + 25: the fifth review of the implementation of the Beijing Platform for Action in the EU Member States) av den 5 mars 2020,

| — | med beaktande av slutsatserna från Europeiska unionens råd och medlemsstaterna, församlade i rådet, om att säkerställa respekt för rättsstatsprincipen av den 16 december 2014, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från Europeiska unionens råd och medlemsstaterna, församlade i rådet, om att säkerställa respekt för rättsstatsprincipen av den 16 december 2014,

| — | med beaktande av sin resolution av den 25 oktober 2016 med rekommendationer till kommissionen om inrättande av en EU-mekanism för demokrati, rättsstatlighet och grundläggande rättigheter (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 25 oktober 2016 med rekommendationer till kommissionen om inrättande av en EU-mekanism för demokrati, rättsstatlighet och grundläggande rättigheter (1),

| — | med beaktande av sin resolution av den 19 april 2018 om behovet av att inrätta ett instrument för europeiska värden till stöd för civilsamhällesorganisationer som på lokal och nationell nivå främjar grundläggande värden inom Europeiska unionen (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 19 april 2018 om behovet av att inrätta ett instrument för europeiska värden till stöd för civilsamhällesorganisationer som på lokal och nationell nivå främjar grundläggande värden inom Europeiska unionen (2),

| — | med beaktande av sin lagstiftningsresolution av den 17 april 2019 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av programmet för rättigheter och värden (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin lagstiftningsresolution av den 17 april 2019 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av programmet för rättigheter och värden (3),

| — | med beaktande av sin resolution av den 14 november 2018 om behovet av en övergripande EU-mekanism för skydd av demokrati, rättsstatlighet och grundläggande rättigheter (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 14 november 2018 om behovet av en övergripande EU-mekanism för skydd av demokrati, rättsstatlighet och grundläggande rättigheter (4),

| — | med beaktande av sin resolution av den 16 januari 2019 om situationen för de grundläggande rättigheterna i Europeiska unionen 2017 (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 16 januari 2019 om situationen för de grundläggande rättigheterna i Europeiska unionen 2017 (5),

| — | med beaktande av sin resolution av den 13 februari 2019 om bakslag för kvinnors rättigheter och jämställdhet i EU (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 13 februari 2019 om bakslag för kvinnors rättigheter och jämställdhet i EU (6),

| — | med beaktande av sin resolution av den 28 mars 2019 om situationen avseende rättsstaten och kampen mot korruption inom EU, särskilt i Malta och Slovakien (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 28 mars 2019 om situationen avseende rättsstaten och kampen mot korruption inom EU, särskilt i Malta och Slovakien (7),

| — | med beaktande av sin resolution av den 18 december 2019 om allmän diskriminering och hatpropaganda som drabbar hbti-personer samt ”hbti-fria zoner” (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 18 december 2019 om allmän diskriminering och hatpropaganda som drabbar hbti-personer samt ”hbti-fria zoner” (8),

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 januari 2020 om mänskliga rättigheter och demokrati i världen och Europeiska unionens politik på området – årsrapport 2018 (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 januari 2020 om mänskliga rättigheter och demokrati i världen och Europeiska unionens politik på området – årsrapport 2018 (9),

| — | med beaktande av sin resolution av den 16 januari 2020 om de pågående utfrågningarna inom ramen för artikel 7.1 i EU-fördraget: Polen och Ungern (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 16 januari 2020 om de pågående utfrågningarna inom ramen för artikel 7.1 i EU-fördraget: Polen och Ungern (10),

| — | med beaktande av sin resolution av den 17 april 2020 om en samordnad EU-insats mot covid-19-pandemin och dess konsekvenser (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 17 april 2020 om en samordnad EU-insats mot covid-19-pandemin och dess konsekvenser (11),

| — | med beaktande av de gemensamma rekommendationerna från det civila samhällets organisationer om hur medierna kan skyddas From blueprint to footprint: Safeguarding media freedom and pluralism through the European Rule of Law Mechanism, från april 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de gemensamma rekommendationerna från det civila samhällets organisationer om hur medierna kan skyddas From blueprint to footprint: Safeguarding media freedom and pluralism through the European Rule of Law Mechanism, från april 2020,

| — | med beaktande av rapporten från det europeiska nätverket av nationella människorättsinstitutioner om rättsstatsprincipen i Europeiska unionen, av den 11 maj 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från det europeiska nätverket av nationella människorättsinstitutioner om rättsstatsprincipen i Europeiska unionen, av den 11 maj 2020,

| — | med beaktande av de uppgifter som arbetsgruppen för nätverket för mänskliga rättigheter och demokrati om EU:s interna människorättspolitik lämnade den 4 maj 2020 till Europeiska kommissionen inom ramen för samrådet med berörda parter inför rapporten om rättsstatsprincipen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de uppgifter som arbetsgruppen för nätverket för mänskliga rättigheter och demokrati om EU:s interna människorättspolitik lämnade den 4 maj 2020 till Europeiska kommissionen inom ramen för samrådet med berörda parter inför rapporten om rättsstatsprincipen,

| — | med beaktande av sin bedömning av det europeiska mervärdet, som åtföljde lagstiftningsinitiativbetänkandet om en EU-mekanism för demokrati, rättsstatlighet och grundläggande rättigheter från oktober 2016, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin bedömning av det europeiska mervärdet, som åtföljde lagstiftningsinitiativbetänkandet om en EU-mekanism för demokrati, rättsstatlighet och grundläggande rättigheter från oktober 2016,

| — | med beaktande av sin preliminära bedömning av det europeiska mervärdet av en EU-mekanism för demokrati, rättsstatlighet och grundläggande rättigheter från april 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin preliminära bedömning av det europeiska mervärdet av en EU-mekanism för demokrati, rättsstatlighet och grundläggande rättigheter från april 2020,

| — | med beaktande av artiklarna 46, 54 och 148 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 46, 54 och 148 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av yttrandena från utskottet för rättsliga frågor och utskottet för konstitutionella frågor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandena från utskottet för rättsliga frågor och utskottet för konstitutionella frågor,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A9-0170/2020), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A9-0170/2020), och av följande skäl:

| A. | Europeiska unionen bygger på värdena respekt för människans värdighet, frihet, demokrati, jämlikhet, rättsstaten och respekt för de mänskliga rättigheterna, inklusive rättigheter för personer som tillhör minoriteter, enligt vad som fastställs i artikel 2 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget). Dessa värden är gemensamma för medlemsstaterna och medlemsstaterna har av fri vilja ställt sig bakom dem. Demokrati, rättsstatlighet och grundläggande rättigheter är ömsesidigt förstärkande värden. |
| --- | --- |

A.

Europeiska unionen bygger på värdena respekt för människans värdighet, frihet, demokrati, jämlikhet, rättsstaten och respekt för de mänskliga rättigheterna, inklusive rättigheter för personer som tillhör minoriteter, enligt vad som fastställs i artikel 2 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget). Dessa värden är gemensamma för medlemsstaterna och medlemsstaterna har av fri vilja ställt sig bakom dem. Demokrati, rättsstatlighet och grundläggande rättigheter är ömsesidigt förstärkande värden.

| B. | Unionen har i sina anslutningskriterier kodifierat att unionsmedlemskap kräver att ett kandidatland har uppnått stabilitet inom institutioner som garanterar demokrati, rättsstatlighet, mänskliga rättigheter och respekt för samt skydd av minoriteter. Unionen saknar emellertid effektiva verktyg för att driva igenom tillämpning av dessa kriterier när ett land väl har blivit en del av unionen. |
| --- | --- |

B.

Unionen har i sina anslutningskriterier kodifierat att unionsmedlemskap kräver att ett kandidatland har uppnått stabilitet inom institutioner som garanterar demokrati, rättsstatlighet, mänskliga rättigheter och respekt för samt skydd av minoriteter. Unionen saknar emellertid effektiva verktyg för att driva igenom tillämpning av dessa kriterier när ett land väl har blivit en del av unionen.

| C. | Under de senaste tio åren har unionens värden angripits helt ogenerat i flera medlemsstater. Europaparlamentet har sedan 2011 upprepade gånger tagit upp denna oroväckande utveckling i sina resolutioner, inbegripet aktiveringen 2018 av artikel 7 i EU-fördraget. Sedan 2016 har Europaparlamentet efterlyst en omfattande, förebyggande och evidensbaserad övervakning på detta område via en EU-mekanism för demokrati, rättsstatlighet och grundläggande rättigheter. |
| --- | --- |

C.

Under de senaste tio åren har unionens värden angripits helt ogenerat i flera medlemsstater. Europaparlamentet har sedan 2011 upprepade gånger tagit upp denna oroväckande utveckling i sina resolutioner, inbegripet aktiveringen 2018 av artikel 7 i EU-fördraget. Sedan 2016 har Europaparlamentet efterlyst en omfattande, förebyggande och evidensbaserad övervakning på detta område via en EU-mekanism för demokrati, rättsstatlighet och grundläggande rättigheter.

| D. | Utsatta grupper såsom kvinnor, personer med funktionsnedsättning, romer, hbti-personer och äldre personer fortsätter att inte få sina rättigheter respekterade fullt ut i vissa medlemsstater och har heller inte ett fullgott skydd mot hat och diskriminering, vilket bryter mot unionens värden enligt artikel 2 i EUF-fördraget och rätten till icke-diskriminering enligt artikel 21 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (stadgan). Medlemsstaternas nödåtgärder som svar på covid-19-pandemin har ytterligare frestat på grundläggande rättigheter och demokratiska kontroller och motvikter. |
| --- | --- |

D.

Utsatta grupper såsom kvinnor, personer med funktionsnedsättning, romer, hbti-personer och äldre personer fortsätter att inte få sina rättigheter respekterade fullt ut i vissa medlemsstater och har heller inte ett fullgott skydd mot hat och diskriminering, vilket bryter mot unionens värden enligt artikel 2 i EUF-fördraget och rätten till icke-diskriminering enligt artikel 21 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (stadgan). Medlemsstaternas nödåtgärder som svar på covid-19-pandemin har ytterligare frestat på grundläggande rättigheter och demokratiska kontroller och motvikter.

| E. | Ungefär tio procent av EU-medborgarna tillhör en nationell minoritet. Att respektera minoriteters rättigheter är en integrerad del av de unionsvärden som anges i artikel 2 i EU-fördraget. Minoriteterna bidrar till EU:s kulturella och språkliga mångfald. I dagsläget finns ingen rättslig unionsram för att garantera och övervaka minoriteters rättigheter. |
| --- | --- |

E.

Ungefär tio procent av EU-medborgarna tillhör en nationell minoritet. Att respektera minoriteters rättigheter är en integrerad del av de unionsvärden som anges i artikel 2 i EU-fördraget. Minoriteterna bidrar till EU:s kulturella och språkliga mångfald. I dagsläget finns ingen rättslig unionsram för att garantera och övervaka minoriteters rättigheter.

| F. | Brott mot de värden som avses i artikel 2 i EU-fördraget utan lämpliga motåtgärder eller konsekvenser på EU-nivå försvagar det europeiska projektets sammanhållning, de rättigheter som tillkommer alla unionsmedborgare och det ömsesidiga förtroendet mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

F.

Brott mot de värden som avses i artikel 2 i EU-fördraget utan lämpliga motåtgärder eller konsekvenser på EU-nivå försvagar det europeiska projektets sammanhållning, de rättigheter som tillkommer alla unionsmedborgare och det ömsesidiga förtroendet mellan medlemsstaterna.

| G. | Korruption utgör ett allvarligt hot mot demokrati, rättsstatlighet och likabehandling av alla medborgare. |
| --- | --- |

G.

Korruption utgör ett allvarligt hot mot demokrati, rättsstatlighet och likabehandling av alla medborgare.

| H. | Oberoende journalistik och tillgång till pluralistisk information är hörnstenar i en demokrati. Det oroväckande tillståndet för mediefriheten och mediepluralismen i unionen har inte tagits upp med tillräcklig kraft. Det civila samhället är avgörande för att en demokrati ska kunna blomstra. Det minskade utrymmet för civilsamhället bidrar till kränkningar av demokratin, rättsstatsprincipen och de grundläggande rättigheterna. EU-institutionerna måste föra en öppen, insynsvänlig och regelbunden dialog med representativa sammanslutningar och civilsamhälle på samtliga nivåer. |
| --- | --- |

H.

Oberoende journalistik och tillgång till pluralistisk information är hörnstenar i en demokrati. Det oroväckande tillståndet för mediefriheten och mediepluralismen i unionen har inte tagits upp med tillräcklig kraft. Det civila samhället är avgörande för att en demokrati ska kunna blomstra. Det minskade utrymmet för civilsamhället bidrar till kränkningar av demokratin, rättsstatsprincipen och de grundläggande rättigheterna. EU-institutionerna måste föra en öppen, insynsvänlig och regelbunden dialog med representativa sammanslutningar och civilsamhälle på samtliga nivåer.

| I. | De nationella rättssystemens oberoende, kvalitet och effektivitet är avgörande för att uppnå verkningsfull rättskipning. Tillgången till rättshjälp och domstolsavgifternas storlek kan ha stor inverkan på människors möjlighet till rättslig prövning. Stadgan har samma rättsliga värde som fördragen. I överensstämmelse med Europeiska unionens domstols vägledning tillämpar medlemsstaternas rättsliga myndigheter stadgan endast när de genomför EU:s lagstiftning, men för att främja en gemensam rättskultur, domstolskultur och rättsstatskultur är det ändå viktigt att de rättigheter som fastställs i stadgan alltid beaktas. |
| --- | --- |

I.

De nationella rättssystemens oberoende, kvalitet och effektivitet är avgörande för att uppnå verkningsfull rättskipning. Tillgången till rättshjälp och domstolsavgifternas storlek kan ha stor inverkan på människors möjlighet till rättslig prövning. Stadgan har samma rättsliga värde som fördragen. I överensstämmelse med Europeiska unionens domstols vägledning tillämpar medlemsstaternas rättsliga myndigheter stadgan endast när de genomför EU:s lagstiftning, men för att främja en gemensam rättskultur, domstolskultur och rättsstatskultur är det ändå viktigt att de rättigheter som fastställs i stadgan alltid beaktas.

| J. | Kommissionen offentliggjorde sin årliga rapport om rättsstaten den 30 september 2020 (COM(2020)0580), som kommer att följas av en förnyad strategi för genomförandet av stadgan om de grundläggande rättigheterna och den europeiska handlingsplanen för demokrati. |
| --- | --- |

J.

Kommissionen offentliggjorde sin årliga rapport om rättsstaten den 30 september 2020 (COM(2020)0580), som kommer att följas av en förnyad strategi för genomförandet av stadgan om de grundläggande rättigheterna och den europeiska handlingsplanen för demokrati.

| K. | En förordning om skydd av unionens budget vid generella brister avseende rättsstatens principer i medlemsstaterna skulle, när den väl antagits, bli ett oumbärligt verktyg för att skydda rättsstatsprincipen inom unionen. |
| --- | --- |

K.

En förordning om skydd av unionens budget vid generella brister avseende rättsstatens principer i medlemsstaterna skulle, när den väl antagits, bli ett oumbärligt verktyg för att skydda rättsstatsprincipen inom unionen.

| L. | Varje övervakningsmekanism måste på ett betydelsefullt sätt involvera aktörer som arbetar för att skydda och främja demokratin, rättsstaten och de grundläggande rättigheterna, inbegripet det civila samhället, Europarådet och FN:s organ, Organisationen för säkerhet och samarbete, Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter, nationella institutioner för mänskliga rättigheter, berörda myndigheter och yrkessammanslutningar som stöder domstolsväsendets arbete att utifrån en oberoende ställning skipa rättvisa. Det behövs därför lämplig EU-finansiering till det civila samhället, framför allt genom programmet för rättsliga frågor och programmet för medborgare, jämlikhet, rättigheter och värden. |
| --- | --- |

L.

Varje övervakningsmekanism måste på ett betydelsefullt sätt involvera aktörer som arbetar för att skydda och främja demokratin, rättsstaten och de grundläggande rättigheterna, inbegripet det civila samhället, Europarådet och FN:s organ, Organisationen för säkerhet och samarbete, Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter, nationella institutioner för mänskliga rättigheter, berörda myndigheter och yrkessammanslutningar som stöder domstolsväsendets arbete att utifrån en oberoende ställning skipa rättvisa. Det behövs därför lämplig EU-finansiering till det civila samhället, framför allt genom programmet för rättsliga frågor och programmet för medborgare, jämlikhet, rättigheter och värden.

| M. | Det är nödvändigt att förstärka och strömlinjeforma de befintliga mekanismerna och utveckla en effektiv mekanism för att säkerställa att de fördragsstadgade principerna och värdena upprätthålls överallt i unionen. |
| --- | --- |

M.

Det är nödvändigt att förstärka och strömlinjeforma de befintliga mekanismerna och utveckla en effektiv mekanism för att säkerställa att de fördragsstadgade principerna och värdena upprätthålls överallt i unionen.

| N. | Parlamentet, kommissionen och rådet (nedan kallade de tre institutionerna) delar det politiska ansvaret för att unionens värden upprätthålls, inom ramen för de befogenheter som de har tilldelats genom fördragen. Ett interinstitutionellt avtal som grundar sig på artikel 295 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) skulle säkerställa nödvändiga arrangemang för att underlätta samarbetet mellan de tre institutionerna i detta avseende. Enligt artikel 295 i EUF-fördraget får var och en av de tre institutionerna föreslå ett sådant avtal. |
| --- | --- |

N.

Parlamentet, kommissionen och rådet (nedan kallade de tre institutionerna) delar det politiska ansvaret för att unionens värden upprätthålls, inom ramen för de befogenheter som de har tilldelats genom fördragen. Ett interinstitutionellt avtal som grundar sig på artikel 295 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) skulle säkerställa nödvändiga arrangemang för att underlätta samarbetet mellan de tre institutionerna i detta avseende. Enligt artikel 295 i EUF-fördraget får var och en av de tre institutionerna föreslå ett sådant avtal.

| 1. | Europaparlamentet betonar att unionen snarast måste utveckla en stabil, övergripande och positiv agenda för att effektivt skydda och stärka demokratin, rättsstatsprincipen och de grundläggande rättigheterna för alla sina medborgare. Parlamentet insisterar på att unionen måste förbli en förkämpe för frihet och rättvisa i Europa och världen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet varnar för att en aldrig tidigare skådad och eskalerande kris äventyrar unionen och dess grundläggande värden och hotar dess långsiktiga överlevnad som ett demokratiskt fredsprojekt. Parlamentet är djupt oroat över att autokratiska och icke-liberala tendenser ökar och befästs, vilket förvärras av covid-19-pandemin och den ekonomiska tillbakagången, men även av korruption, desinformation och så kallad state capture, vilket innebär att staten beslagtas för egna syften, i flera medlemsstater. Parlamentet understryker farorna med denna trend för sammanhållningen i unionens rättsordning, skyddet av de grundläggande rättigheterna för alla medborgare, den inre marknadens funktion, den gemensamma politikens effektivitet och EU:s internationella trovärdighet. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet påminner om att unionen fortfarande är strukturellt dåligt utrustad för att hantera bakslag och överträdelser avseende demokrati, grundläggande rättigheter och rättsstatlighet i medlemsstaterna. Parlamentet beklagar rådets oförmåga att göra meningsfulla framsteg när det gäller att driva igenom tillämpning av unionens värden i förfaranden som pågår i enlighet med artikel 7 i EU-fördraget. Parlamentet konstaterar att rådets underlåtenhet att effektivt tillämpa artikel 7 i EU-fördraget faktiskt möjliggör fortsatta avvikelser från de värden som föreskrivs i artikel 2 i EU-fördraget. Parlamentet noterar med oro att unionens verktygslåda inte duger på detta område, och efterlyser funktionsdugliga verktyg som kan säkra regelefterlevnaden. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens arbete med dess årliga rapport om rättsstatsprincipen. Parlamentet välkomnar att korruption och mediefrihet ingår i den årliga bedömningen. Parlamentet noterar dock att rapporten brister när det gäller belysandet av demokrati och grundläggande rättigheter. Parlamentet beklagar särskilt att föreningsfriheten och det minskade utrymmet för det civila samhället inte ingår i den årliga bedömningen. Parlamentet understryker med oro att utsatta grupper, bland annat kvinnor, funktionsnedsatta, romer, hbti-personer och äldre människor, fortsätter att se sina rättigheter ringaktas i vissa medlemsstater, och att dessa grupper inte är helt skyddade mot hat och diskriminering, vilket bryter mot unionens värden enligt artikel 2 i EU-fördraget. Parlamentet påminner om sina upprepade önskemål om en övervakningsmekanism som omfattar hela tillämpningsområdet för artikel 2 i EU-fördraget. Parlamentet upprepar behovet av en objektiv och evidensbaserad övervakningsmekanism som fastställs i en bindande rättsakt, så att de tre institutionerna måste följa en transparent och reglerad process med tydligt definierade ansvarsområden, så att skyddet och främjandet av alla unionens värden blir en bestående och synlig del av unionens agenda. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet föreslår inrättande av en EU-mekanism för demokrati, rättsstatlighet och grundläggande rättigheter (nedan kallad mekanismen), som ska bygga på parlamentets förslag från 2016 och kommissionens årliga rapport om rättsstatsprincipen och regleras genom ett interinstitutionellt avtal mellan de tre institutionerna, bestående av en årlig cykel för övervakning av unionens värden som omfattar alla aspekter av artikel 2 i EU-fördraget och som på ett likvärdigt, objektivt och rättvist sätt tillämpas på alla medlemsstater, samtidigt som subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna respekteras. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet understryker att den årliga övervakningscykeln måste innehålla landsspecifika tydliga rekommendationer med tidsfrister och mål för genomförandet, som ska följas upp i efterföljande årliga eller brådskande rapporter. Parlamentet betonar att underlåtenhet att genomföra rekommendationerna måste få till följd att unionen vidtar konkreta åtgärder, inbegripet förfaranden i enlighet med artikel 7 i EU-fördraget, överträdelseförfaranden och budgetvillkor från och med ikraftträdandet. Parlamentet påpekar att rekommendationerna inte enbart bör syfta till att avhjälpa kränkningar, utan även främja politik som ger medborgarna möjlighet att dra nytta av unionens rättigheter och värden. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet påpekar att mekanismen bör befästa och ersätta befintliga instrument för att undvika dubbelarbete, särskilt kommissionens årliga rapport om rättsstatsprincipen, kommissionens ram för rättsstatsprincipen, kommissionens årsrapport om tillämpning av stadgan, rådets rättsstatsdialog och samarbets- och kontrollmekanismen, och samtidigt öka komplementförmågan och samstämdheten med andra tillgängliga verktyg, till exempel förfaranden enligt artikel 7 i EU-fördraget, överträdelseförfaranden och budgetvillkor som trätt i kraft. Parlamentet anser att de tre institutionerna bör använda resultaten från den årliga övervakningscykeln i sin bedömning i syfte att utlösa artikel 7 i EU-fördraget och budgetvillkor när de väl har trätt i kraft. Parlamentet betonar att rollerna och befogenheterna för var och en av de tre institutionerna måste respekteras. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet understryker att rättsväsendets oberoende är absolut nödvändigt för det rättsliga beslutsfattandet och ett krav som följer av principen om effektivt domstolsskydd enligt artikel 19 i EU-fördraget. Parlamentet är oroat över att den senaste tidens attacker mot rättsstatsprincipen främst har bestått i försök att äventyra rättsväsendets oberoende, och parlamentet betonar att varje nationell domstol även är en europeisk domstol. Parlamentet uppmanar eftertryckligen kommissionen att använda alla instrument som står till dess förfogande mot varje försök från medlemsstaternas regeringar att äventyra de nationella domstolarnas oberoende, och att i god tid informera parlamentet om alla sådana situationer. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet påminner om att unionens anslutning till den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna är en rättslig skyldighet som föreskrivs i artikel 6.2 i EU-fördraget. Parlamentet upprepar behovet av ett snabbt slutförande av denna anslutningsprocess för att säkerställa en enhetlig ram för skyddet av de mänskliga rättigheterna i hela Europa och för att ytterligare stärka skyddet av grundläggande rättigheter och friheter inom EU. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att öka sina ansträngningar för att fullt ut genomföra fördragens bestämmelser och slutföra anslutningsprocessen utan onödigt dröjsmål. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet påminner om den oumbärliga roll som det civila samhället, nationella institutioner för mänskliga rättigheter, jämställdhetsorgan och andra relevanta aktörer spelar i alla faser av den årliga övervakningscykeln genom att komma med bidrag eller underlätta genomförandet och övervakningen. Parlamentet understryker behovet av att ge människorättsförsvarare och de som rapporterar oegentligheter skydd såväl på nationell nivå som på unionsnivå, i förekommande fall även mot missbruk av domstolsåtgärder, tillsammans med tillräcklig finansiering på alla nivåer. Parlamentet efterlyser i detta hänseende inrättande, efter en grundlig konsekvensanalys, av en stadga för europeiska gränsöverskridande föreningar och icke-statliga organisationer. Parlamentet betonar visselblåsares bidrag till att värna rättsstatsprincipen och bekämpa korruption. Parlamentet uppmanar kommissionen att noggrant övervaka införlivandet och tillämpningen av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/1937 av den 23 oktober 2019 om skydd för personer som rapporterar om överträdelser av unionsrätten (12). Parlamentet påpekar att de nationella människorättsorganens ackrediteringsstatus och utrymmet för det civila samhället i sig kan fungera som indikatorer för bedömningsändamål. Parlamentet uppmanar de nationella parlamenten att hålla offentliga debatter och ta ställning till övervakningscykelns resultat. Parlamentet framhåller att utbildning för yrkesverksamma inom rättsväsendet är av avgörande betydelse för ett korrekt genomförande och en korrekt tillämpning av unionsrätten och därmed för stärkandet av en gemensam rättskultur inom hela unionen. Parlamentet anser att den kommande strategin för europeisk juridisk utbildning måste lägga extra fokus på att främja rättsstatsprincipen och rättsväsendets oberoende samt inbegripa utbildning i kompetens och icke-rättsliga frågor så att domarna förbereds bättre för att stå emot otillbörliga påtryckningar. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att ytterligare främja och underlätta dialogen mellan domstolar och rättstillämpare genom att stödja ett regelbundet utbyte av information och bästa praxis för att stärka och främja ett EU-område med rättvisa på grundval av demokrati, rättsstatlighet och grundläggande rättigheter. Parlamentet betonar behovet av att säkerställa tillräcklig finansiering för det sektorsspecifika programmet för rättsliga frågor och programmet för medborgare, jämlikhet, rättigheter och värden i den kommande fleråriga budgetramen, eftersom dessa program syftar till att skydda och främja unionens värden och utveckla ett unionsområde med rättvisa som bygger på rättsstatsprincipen samt att stödja det civila samhället. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet pekar på den komplementaritet som bör finnas mellan resultattavlan för rättskipningen i EU, vilken möjliggör en övergripande jämförelse mellan medlemsstaternas rättssystem, och mekanismen. Parlamentet konstaterar att det enligt resultattavlan för rättskipningen i EU 2020 fortfarande finns stora skillnader mellan medlemsstaterna när det gäller antalet pågående mål och att eftersläpningen har ökat i vissa medlemsstater, att inte alla medlemsstater erbjuder utbildning i digitala färdigheter som syftar till att anpassa sig till digitaliseringen och underlätta tillgången till rättslig prövning, att rättshjälp har blivit mindre tillgänglig i vissa medlemsstater under årens lopp och att jämställdhet ännu inte har säkerställts i de flesta medlemsstaters rättssystem. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet bekräftar på nytt sin roll, i enlighet med artikel 7 i EU-fördraget, när det gäller att övervaka efterlevnaden av unionens värden. Parlamentet upprepar sin begäran om att kunna förelägga rådet sitt motiverade förslag och få närvara vid sådana utfrågningar som avses i artikel 7 när förfarandet har inletts av parlamentet, med respekt för de befogenheter som var och en av de tre institutionerna har och principen om lojalt samarbete. Rådet uppmanas att hålla parlamentet regelbundet informerat och nära delaktigt samt att arbeta på ett sätt som möjliggör insyn. Parlamentet anser att mekanismen, om den har sin utgångspunkt i ett interinstitutionellt avtal, kommer att erbjuda den ram som behövs för bättre samordning. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet menar att det på lång sikt kan krävas fördragsändringar för att stärka unionens förmåga att främja och försvara sin konstitutionella kärna. Parlamentet ser fram emot diskussionerna och slutsatserna vid konferensen om Europas framtid i detta avseende. Parlamentet betonar att effektiviteten i förfarandet enligt artikel 7 bör ökas genom att man förändrar den majoritet som krävs för vidtagande av åtgärder och förstärker sanktionsmekanismen. Parlamentet uppmanar konferensen om Europas framtid att överväga att stärka Europeiska unionens domstols roll när det gäller att skydda unionens grundläggande värden. Parlamentet efterlyser en översyn av rådets förordning (EG) nr 168/2007 av den 15 februari 2007 om inrättande av Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter (13), efter en grundlig konsekvensanalys, i syfte att stärka och bredda byråns mandat till att omfatta alla de värden som avses i artikel 2 i EU-fördraget |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet är fast övertygat om att det är en förutsättning att man tar sig an krisen avseende unionens värden, även genom den föreslagna mekanismen, för att det ömsesidiga förtroendet mellan medlemsstaterna ska kunna återupprättas och unionen som helhet därigenom ska kunna upprätthålla och främja all gemensam politik. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet beklagar att Europeiska rådet i sina slutsatser av den 21 juli 2020 försvagade den mekanism för budgetvillkor som kommissionen föreslagit. Parlamentet upprepar sin uppmaning att man ska säkerställa att systematiska överträdelser av de värden som avses i artikel 2 i EU-fördraget görs oförenliga med EU-finansiering. Parlamentet betonar behovet av att använda omvänd kvalificerad majoritet för att skydda unionens budget, eftersom effektiviteten i den nya mekanismen för budgetvillkor annars skulle hotas. Parlamentet begär att tillämpningen av budgetvillkor åtföljs av åtgärder som syftar till att motverka alla potentiella följder för enskilda stödmottagare av EU-medel, inklusive civilsamhällesorganisationer. Parlamentet understryker att mekanismen för budgetvillkor inte kan ersättas av enbart den föreslagna årliga övervakningscykeln. Parlamentet uppmanar med kraft Europeiska rådet att infria sitt löfte i Sibiuförklaringen av den 9 maj 2019 om att skydda demokratin och rättsstaten. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att utan dröjsmål inleda förhandlingar med parlamentet om ett interinstitutionellt avtal i enlighet med artikel 295 i EUF-fördraget. Parlamentet anser att förslaget i bilagan utgör en lämplig grund för sådana förhandlingar. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution och bifogade förslag till kommissionen och rådet. |
| --- | --- |

17.

---

(1)  EUT C 215, 19.6.2018, s. 162.

(2)  EUT C 390, 18.11.2019, s. 117.

(3)  Antagna texter, P8_TA(2019)0407.

(4)  Antagna texter, P8_TA(2018)0456.

(5)  Antagna texter, P8_TA(2019)0032.

(6)  Antagna texter, P8_TA(2019)0111.

(7)  Antagna texter, P8_TA(2019)0328.

(8)  Antagna texter, P9_TA(2019)0101.

(9)  Antagna texter, P9_TA(2020)0007.

(10)  Antagna texter, P9_TA(2020)0014.

(11)  Antagna texter, P9_TA(2020)0054.

(12)  EUT L 305, 26.11.2019, s. 17.

(13)  EUT L 53, 22.2.2007, s. 1.

---

BILAGA TILL RESOLUTIONEN

Förslag till interinstitutionellt avtal om en förstärkning av unionens värden

EUROPAPARLAMENTET, EUROPEISKA UNIONENS RÅD OCH EUROPEISKA KOMMISSIONEN INGÅR FÖLJANDE AVTAL

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 295, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 2 i fördraget om Europeiska unionen ska unionen bygga på värdena respekt för människans värdighet, frihet, demokrati, jämlikhet, rättsstaten och respekt för de mänskliga rättigheterna, inklusive rättigheter för personer som tillhör minoriteter (nedan kallade unionens värden). |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 2 i fördraget om Europeiska unionen ska unionen bygga på värdena respekt för människans värdighet, frihet, demokrati, jämlikhet, rättsstaten och respekt för de mänskliga rättigheterna, inklusive rättigheter för personer som tillhör minoriteter (nedan kallade unionens värden).

| (2) | Enligt artikel 49 i EU-fördraget är respekt för och ett åtagande om att främja unionens värden ett grundläggande villkor för medlemskap i unionen. I enlighet med artikel 7 i EU-fördraget kan en medlemsstats allvarliga och ihållande åsidosättande av unionens värden leda till att rösträtten i rådet för företrädaren för den medlemsstatens regering tillfälligt upphävs. Respekten för unionens värden utgör grunden för en hög grad av tillit och ömsesidigt förtroende mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(2)

Enligt artikel 49 i EU-fördraget är respekt för och ett åtagande om att främja unionens värden ett grundläggande villkor för medlemskap i unionen. I enlighet med artikel 7 i EU-fördraget kan en medlemsstats allvarliga och ihållande åsidosättande av unionens värden leda till att rösträtten i rådet för företrädaren för den medlemsstatens regering tillfälligt upphävs. Respekten för unionens värden utgör grunden för en hög grad av tillit och ömsesidigt förtroende mellan medlemsstaterna.

| (3) | Europaparlamentet, rådet och kommissionen (nedan kallade de tre institutionerna) erkänner betydelsen av att unionens värden respekteras. Respekten för unionens värden är nödvändig för att unionen ska fungera väl och för att de mål som anges i artikel 3 i EU-fördraget ska uppnås. De tre institutionerna åtar sig att samarbeta lojalt med varandra i syfte att främja och säkerställa respekten för unionens värden. |
| --- | --- |

(3)

Europaparlamentet, rådet och kommissionen (nedan kallade de tre institutionerna) erkänner betydelsen av att unionens värden respekteras. Respekten för unionens värden är nödvändig för att unionen ska fungera väl och för att de mål som anges i artikel 3 i EU-fördraget ska uppnås. De tre institutionerna åtar sig att samarbeta lojalt med varandra i syfte att främja och säkerställa respekten för unionens värden.

| (4) | De tre institutionerna erkänner behovet av att finslipa och stärka effektiviteten i befintliga verktyg som är utformade för att främja överensstämmelse med unionens värden. En övergripande och evidensbaserad interinstitutionell mekanism som respekterar principerna om subsidiaritet och proportionalitet bör därför inrättas för att förbättra samordningen mellan de tre institutionerna och konsolidera tidigare initiativ. I enlighet med slutsatserna från mötet i rådet (rättsliga och inrikes frågor) den 6 och 7 juni 2013 bör en sådan mekanism fungera på ett öppet sätt och grundas på fakta som sammanställs, jämförs och analyseras objektivt och på grundval av lika behandling av alla medlemsstater. |
| --- | --- |

(4)

De tre institutionerna erkänner behovet av att finslipa och stärka effektiviteten i befintliga verktyg som är utformade för att främja överensstämmelse med unionens värden. En övergripande och evidensbaserad interinstitutionell mekanism som respekterar principerna om subsidiaritet och proportionalitet bör därför inrättas för att förbättra samordningen mellan de tre institutionerna och konsolidera tidigare initiativ. I enlighet med slutsatserna från mötet i rådet (rättsliga och inrikes frågor) den 6 och 7 juni 2013 bör en sådan mekanism fungera på ett öppet sätt och grundas på fakta som sammanställs, jämförs och analyseras objektivt och på grundval av lika behandling av alla medlemsstater.

| (5) | De tre institutionerna är överens om att en årlig cykel för övervakning av unionens värden är nödvändig för att stärka främjandet av och respekten för unionens värden. Den årliga övervakningscykeln bör vara övergripande, objektiv, opartisk och evidensbaserad samt tillämpas likvärdigt och rättvist på alla medlemsstater. Det främsta målet för den årliga övervakningscykeln bör vara att förhindra överträdelser och bristande efterlevnad av unionens värden, lyfta fram positiv utveckling och skapa utbyten av bästa praxis, samtidigt som den erbjuder en gemensam grund för andra åtgärder av de tre institutionerna. De tre institutionerna är också eniga om att använda detta interinstitutionella avtal för att integrera befintliga instrument och initiativ som rör främjandet av och respekten för unionens värden, särskilt kommissionens årliga rapport om rättsstaten, rådets årliga dialog om rättsstatsprincipen och kommissionens ram för rättsstatsprincipen, för att undvika dubbelarbete och stärka den övergripande effektiviteten. |
| --- | --- |

(5)

De tre institutionerna är överens om att en årlig cykel för övervakning av unionens värden är nödvändig för att stärka främjandet av och respekten för unionens värden. Den årliga övervakningscykeln bör vara övergripande, objektiv, opartisk och evidensbaserad samt tillämpas likvärdigt och rättvist på alla medlemsstater. Det främsta målet för den årliga övervakningscykeln bör vara att förhindra överträdelser och bristande efterlevnad av unionens värden, lyfta fram positiv utveckling och skapa utbyten av bästa praxis, samtidigt som den erbjuder en gemensam grund för andra åtgärder av de tre institutionerna. De tre institutionerna är också eniga om att använda detta interinstitutionella avtal för att integrera befintliga instrument och initiativ som rör främjandet av och respekten för unionens värden, särskilt kommissionens årliga rapport om rättsstaten, rådets årliga dialog om rättsstatsprincipen och kommissionens ram för rättsstatsprincipen, för att undvika dubbelarbete och stärka den övergripande effektiviteten.

| (6) | Den årliga övervakningscykeln bör bestå av en förberedande fas, offentliggörande av en årlig övervakningsrapport om efterlevnaden av unionens värden, med landsspecifika rekommendationer, och en uppföljningsfas som inbegriper genomförandet av rekommendationer. Den årliga övervakningscykeln bör genomföras i en anda av insyn och öppenhet under deltagande av medborgare och det civila samhället, och bör skyddas från desinformation. |
| --- | --- |

(6)

Den årliga övervakningscykeln bör bestå av en förberedande fas, offentliggörande av en årlig övervakningsrapport om efterlevnaden av unionens värden, med landsspecifika rekommendationer, och en uppföljningsfas som inbegriper genomförandet av rekommendationer. Den årliga övervakningscykeln bör genomföras i en anda av insyn och öppenhet under deltagande av medborgare och det civila samhället, och bör skyddas från desinformation.

| (7) | De tre institutionerna delar uppfattningen att den årliga övervakningscykeln bör ersätta kommissionens beslut 2006/928/EG (1) och 2006/929/EG (2), och uppfylla bland annat målen för dessa beslut. Detta interinstitutionella avtal påverkar inte tillämpningen av 2005 års anslutningsakt, särskilt artiklarna 37 och 38. |
| --- | --- |

(7)

De tre institutionerna delar uppfattningen att den årliga övervakningscykeln bör ersätta kommissionens beslut 2006/928/EG (1) och 2006/929/EG (2), och uppfylla bland annat målen för dessa beslut. Detta interinstitutionella avtal påverkar inte tillämpningen av 2005 års anslutningsakt, särskilt artiklarna 37 och 38.

| (8) | Den årliga övervakningscykeln bör också komplettera och överensstämma med andra instrument som syftar till att främja och stärka unionens värden. De tre institutionerna åtar sig särskilt att använda sig av resultaten från de årliga övervakningsrapporterna vid sin bedömning av huruvida det finns en tydlig risk för att en medlemsstat allvarligt och ihållande åsidosätter unionens värden inom ramen för artikel 7 i EU-fördraget. På samma sätt har kommissionen åtagit sig att använda resultaten av den årliga övervakningsrapporten som en del av sin bedömning av huruvida ett överträdelseförfarande ska inledas och huruvida det föreligger generella brister när det gäller rättsstatens principer i medlemsstaterna, i enlighet med artikel 5 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 2020/xxxx (3). De tre institutionerna är eniga om att de årliga övervakningsrapporterna i allmänhet bör vara vägledande för deras åtgärder i fråga om unionens värden. |
| --- | --- |

(8)

Den årliga övervakningscykeln bör också komplettera och överensstämma med andra instrument som syftar till att främja och stärka unionens värden. De tre institutionerna åtar sig särskilt att använda sig av resultaten från de årliga övervakningsrapporterna vid sin bedömning av huruvida det finns en tydlig risk för att en medlemsstat allvarligt och ihållande åsidosätter unionens värden inom ramen för artikel 7 i EU-fördraget. På samma sätt har kommissionen åtagit sig att använda resultaten av den årliga övervakningsrapporten som en del av sin bedömning av huruvida ett överträdelseförfarande ska inledas och huruvida det föreligger generella brister när det gäller rättsstatens principer i medlemsstaterna, i enlighet med artikel 5 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 2020/xxxx (3). De tre institutionerna är eniga om att de årliga övervakningsrapporterna i allmänhet bör vara vägledande för deras åtgärder i fråga om unionens värden.

| (9) | I enlighet med artikel 295 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) fastställs i detta interinstitutionella avtal arrangemang endast för att underlätta samarbetet mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen, och i enlighet med artikel 13.2 i EU-fördraget ska dessa institutioner handla inom ramen för de befogenheter som de har tilldelats genom fördragen och i enlighet med de förfaranden, villkor och mål som anges där. Detta interinstitutionella avtal påverkar inte Europeiska unionens domstols befogenhet att göra en bindande tolkning av unionsrätten. |
| --- | --- |

(9)

I enlighet med artikel 295 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) fastställs i detta interinstitutionella avtal arrangemang endast för att underlätta samarbetet mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen, och i enlighet med artikel 13.2 i EU-fördraget ska dessa institutioner handla inom ramen för de befogenheter som de har tilldelats genom fördragen och i enlighet med de förfaranden, villkor och mål som anges där. Detta interinstitutionella avtal påverkar inte Europeiska unionens domstols befogenhet att göra en bindande tolkning av unionsrätten.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE:

I.   MÅL

| 1. | Härmed åtar sig de tre institutionerna att främja, förstärka och genomdriva respekten för unionens grundläggande värden, i överensstämmelse med artikel 2 i EU-fördraget, genom samordning och samarbete. |
| --- | --- |

1.

II.   ÅRLIG ÖVERVAKNINGSCYKEL

| 2. | De tre institutionerna är eniga om att i lojalt och ömsesidigt samarbete organisera en årlig övervakningscykel för unionens värden, som omfattar frågor och bästa praxis på alla områden som berör unionens värden. Den årliga övervakningscykeln ska bestå av en förberedande fas, offentliggörande av en årlig övervakningsrapport om unionens värden (nedan kallad årsrapporten), med rekommendationer, och en uppföljningsfas. |
| --- | --- |

2.

| 3. | De tre institutionerna är eniga om att inrätta en permanent interinstitutionell arbetsgrupp för unionens värden (nedan kallad arbetsgruppen). Arbetsgruppen ska underlätta samordning och samarbete mellan de tre institutionerna i den årliga övervakningscykeln. Arbetsgruppen ska regelbundet informera allmänheten om sitt arbete. |
| --- | --- |

3.

| 4. | En panel bestående av oberoende experter ska bistå arbetsgruppen och de tre institutionerna med råd. I samarbete med Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter ska panelen med oberoende experter på ett opartiskt sätt identifiera den viktigaste positiva och negativa utvecklingen i varje medlemsstat och bidra till utarbetandet av metoder för årsrapporten. De tre institutionerna får rådgöra med panelen när som helst under den årliga övervakningscykeln. |
| --- | --- |

4.

Förberedande fas

| 5. | Varje år ska kommissionen anordna ett riktat samråd med berörda aktörer för att samla in information till årsrapporten. Samrådet med de berörda parterna ska äga rum under det första kvartalet varje år. Samrådet ska vara insynsvänligt och bygga på klara och tydliga metoder som arbetsgruppen enats om. Metoderna ska under alla omständigheter och i lämplig form omfatta riktmärken, såsom de som anges i bilagorna till kommissionens beslut 2006/928/EG och 2006/929/EG. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Samrådet med berörda parter ska vara ett tillfälle för organisationer i det civila samhället, nationella människorättsinstitutioner och jämställdhetsorgan, yrkessammanslutningar och nätverk, organ inom Europarådet och andra internationella organisationer, EU:s institutioner, organ och byråer samt medlemsstaterna, inklusive berörda nationella myndigheter, att bidra till årsrapporten. Kommissionen ska införliva den information som lämnats av berörda parter i årsrapporten. Kommissionen ska offentliggöra bidrag till samrådet på sin webbplats innan årsrapporten offentliggörs. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Kommissionen ska utnyttja all information som står till dess förfogande vid utarbetandet av årsrapporten, på grundval av de metoder som arbetsgruppen enats om. Av särskild betydelse i detta avseende är rapporter och uppgifter från Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter och andra EU-organ och EU-byråer, Europarådet, inbegripet Venedigkommissionen och gruppen av stater mot korruption, och andra internationella organisationer som producerar relevanta studier. Om den årsrapport som utarbetats av kommissionen avviker från slutsatserna från panelen med oberoende experter, får Europaparlamentet och rådet begära att kommissionen förklarar sina skäl för arbetsgruppen. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Personer som de tre institutionerna utsett som sina företrädare ska efter samordning med arbetsgruppen ha möjlighet att genomföra undersökningsresor till medlemsstaterna i syfte att erhålla ytterligare information och klargöranden avseende situationen för unionens värden i de berörda medlemsstaterna. Kommissionen ska införliva deras slutsatser i årsrapporten. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Kommissionen ska regelbundet informera arbetsgruppen om de framsteg som gjorts under den förberedande fasen. |
| --- | --- |

9.

Årsrapport och rekommendationer

| 10. | Kommissionen ska utarbeta årsrapporten på grundval av information som samlats in under den förberedande fasen. Årsrapporten bör omfatta både positiv och negativ utveckling avseende unionens värden i medlemsstaterna. Årsrapporten ska vara opartisk, baseras på objektivt sammanställda uppgifter och grundas på lika behandling av alla medlemsstater. Hur allvarlig situationen är bör återspeglas av rapporteringens omfattning. Årsrapporten ska inbegripa ett avsnitt om överträdelseförfaranden avseende unionens värden. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Årsrapporten ska innehålla rekommendationer som är specifika för varje medlemsstat och syfta till att stärka skyddet och främjandet av unionens värden. Rekommendationerna ska ange konkreta mål och tidsramar för genomförandet, och ta vederbörlig hänsyn till eventuella farhågor som uttrycks i motiverade förslag som antagits i enlighet med artikel 7.1 i EU-fördraget. Rekommendationerna ska ta hänsyn till skillnaderna mellan medlemsstaternas politiska och rättsliga system. Genomförandet av rekommendationerna ska bedömas i efterföljande årsrapporter eller brådskande rapporter, beroende på vad som är lämpligt. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Årsrapporten med rekommendationer ska offentliggöras i september varje år. Datumet för offentliggörandet ska samordnas mellan de tre institutionerna i arbetsgruppen. Innan årsrapporten offentliggörs ska kommissionen lägga fram sitt förslag till årsrapport i arbetsgruppen. |
| --- | --- |

12.

Uppföljning

| 13. | Senast två månader efter dagen för offentliggörandet ska Europaparlamentet och rådet diskutera innehållet i årsrapporten. Diskussionerna ska offentliggöras. Parlamentet och rådet ska anta ståndpunkter om årsrapporten genom resolutioner och slutsatser. Som en del av uppföljningen ska Europaparlamentet och rådet bedöma och reflektera över i vilken utsträckning tidigare rekommendationer har genomförts av medlemsstaterna, inbegripet genomförande av relevanta avgöranden av Europeiska unionens domstol. De tre institutionerna ska använda sig av sina respektive befogenheter enligt fördragen i syfte att bidra till en effektiv uppföljning. De tre institutionerna ska sträva efter att främja en debatt om årsrapporten i medlemsstaterna vid lämplig tidpunkt, särskilt i de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

13.

| 14. | På grundval av slutsatserna i årsrapporten ska kommissionen, antingen på eget initiativ eller på begäran av Europaparlamentet eller rådet, inleda en dialog med en eller flera medlemsstater, inklusive berörda myndigheter, i syfte att underlätta genomförandet av rekommendationerna. Kommissionen ska regelbundet rapportera till Europaparlamentet och till rådet om hur dialogen fortskrider. Kommissionen får när som helst, och även på begäran av berörd medlemsstat, ge medlemsstaterna tekniskt stöd genom olika verksamheter. Europaparlamentet ska i samarbete med de nationella parlamenten anordna en interparlamentarisk debatt om årsrapportens innehåll och slutsatser. |
| --- | --- |

14.

| 15. | De tre institutionerna ska beakta resultaten i årsrapporten vid fastställandet av finansieringsprioriteringar. Kommissionen bör i synnerhet inbegripa riktat stöd till nationella aktörer som bidrar till att skydda och främja unionens värden, såsom civilsamhälles- och medieorganisationer, när den upprättar relevanta årliga arbetsprogram för utbetalning av EU-medel under såväl delad som direkt förvaltning. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Utan att det påverkar kommissionens befogenheter enligt artikel 258 i EUF-fördraget och artikel 5 i förordning (EU) 2020/xxxx och den rättighet som tillkommer en tredjedel av medlemsstaterna, Europaparlamentet och kommissionen att förelägga rådet ett motiverat förslag i enlighet med artikel 7.1 i EU-fördraget, är de tre institutionerna eniga om att årsrapporterna bör vägleda deras åtgärder avseende unionens värden. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet och rådet får begära att kommissionen utarbetar extra riktlinjer och indikatorer för att hantera relevanta horisontella frågor som uppkommer på grund av den årliga övervakningscykeln. |
| --- | --- |

17.

Brådskande rapport

| 18. | Om situationen i en eller flera medlemsstater varslar om överhängande och allvarlig skada för unionens värden, får kommissionen undantagsvis, antingen på eget initiativ eller på begäran av Europaparlamentet eller rådet utarbeta en brådskande rapport om situationen. Kommissionen ska utarbeta rapporten i samråd med arbetsgruppen. Kommissionen ska utan dröjsmål utarbeta den brådskande rapporten och offentliggöra den senast två månader efter en begäran från Europaparlamentet eller rådet. Slutsatserna i den brådskande rapporten ska tas med i nästa årsrapport. Den brådskande rapporten får innehålla rekommendationer som syftar till att motverka det överhängande hotet mot unionens värden. |
| --- | --- |

18.

III.   KOMPLEMENTARITET MED ANDRA INSTRUMENT

| 19. | De tre institutionerna erkänner den årliga övervakningscykelns kompletterande karaktär och andra mekanismer för att skydda och främja unionens värden, särskilt det förfarande som fastställs i artikel 7 i EU-fördraget, överträdelseförfaranden och förordning (EU) 2020/xxxx. De tre institutionerna förbinder sig att beakta målen för detta interinstitutionella avtal i unionens politik. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Om det i årsrapporten konstateras systematiska brister i fråga om ett eller flera av unionens värden, åtar sig de tre institutionerna att utan dröjsmål vidta lämpliga åtgärder inom ramen för sina respektive befogenheter enligt fördragen. De tre institutionerna är eniga om att årsrapportens resultat ska utgöra underlag för beslut huruvida det förfarande som föreskrivs i artikel 7 i EU-fördraget ska aktiveras och överträdelseförfaranden inledas rörande skyddet av unionens värden. De tre institutionerna ska bland annat överväga huruvida unionspolitik som kräver en hög grad av ömsesidigt förtroende kan upprätthållas mot bakgrund av systembrister som konstateras i årsrapporten. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Den årliga övervakningscykel som inrättas genom detta avtal ska ersätta den mekanism för samarbete och kontroll av Rumäniens framsteg vid uppfyllandet av de särskilda riktmärkena för reformen av rättsväsendet och kampen mot korruption som inrättades genom kommissionens beslut 2006/928/EG och den mekanism för samarbete och kontroll av Bulgariens framsteg vid uppfyllandet av de särskilda riktmärkena för reformen av rättsväsendet och kampen mot korruption och organiserad brottslighet som inrättades genom kommissionens beslut 2006/929/EG, och ska bland annat uppfylla de mål som eftersträvas genom dessa beslut. Kommissionen förbinder sig därför att upphäva dessa båda beslut vid lämplig tidpunkt. |
| --- | --- |

21.

Gemensamma arrangemang för artikel 7 i EU-fördraget

| 22. | De tre institutionerna är eniga om att använda resultaten från de årliga övervakningsrapporterna vid sin bedömning av huruvida det finns en tydlig risk för att en medlemsstat allvarligt och ihållande åsidosätter unionens värden enligt artikel 7 i EU-fördraget. |
| --- | --- |

22.

| 23. | För att stärka insynen och effektiviteten i det förfarande som föreskrivs i artikel 7 i EU-fördraget är de tre institutionerna eniga om att säkerställa att den institution som tar initiativ till ett förslag enligt artikel 7 i EU-fördraget ska kunna lägga fram förslaget i rådet och hållas fullständigt informerad och delaktig under alla faser i förfarandet. De tre institutionerna är eniga om att regelbundet samråda med varandra i arbetsgruppen om befintliga och potentiella förfaranden som inletts enligt artikel 7 i EU-fördraget. |
| --- | --- |

23.

| 24. | De tre institutionerna är eniga om att utarbeta metoder som syftar till att effektivisera det förfarande som fastställs i artikel 7 i EU-fördraget. Sådana nya bestämmelser kan inbegripa en reglerad tidsplan för utfrågningar och lägesrapporter, rekommendationer som syftar till att åtgärda de farhågor som framförts i det motiverade förslaget och tidsfrister för genomförandet. |
| --- | --- |

24.

Gemensamma arrangemang för budgetvillkor

| 25. | De tre institutionerna är eniga om att använda resultaten av den årliga övervakningsrapporten vid sin bedömning av huruvida det föreligger generella brister när det gäller rättsstatens principer i medlemsstaterna, i enlighet med artikel 5 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/xxxx, samt vid varje annan relevant bedömning som avser befintliga och framtida budgetverktyg. Om det i årsrapporten konstateras att en generell brist när det gäller rättsstatens principer i en medlemsstat påverkar eller riskerar att påverka principerna för en sund ekonomisk förvaltning eller skyddet av unionens ekonomiska intressen, ska kommissionen sända en skriftlig underrättelse till den medlemsstaten i enlighet med artikel 5.1 i förordning (EU) 2020/xxxx. |
| --- | --- |

25.

IV.   SLUTBESTÄMMELSER

| 26. | De tre institutionerna ska vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa att de har de medel och resurser som krävs för ett korrekt genomförande av detta interinstitutionella avtal. |
| --- | --- |

26.

| 27. | De tre institutionerna ska tillsammans och regelbundet följa upp genomförandet av detta avtal, både på politisk nivå genom regelbundna samtal och på teknisk nivå i arbetsgruppen. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Detta avtal träder i kraft den dag då det undertecknas. |
| --- | --- |

28.

---

(1)  Kommissionens beslut av den 13 december 2006 om inrättande av en mekanism för samarbete och kontroll av Rumäniens framsteg vid uppfyllandet av de särskilda riktmärkena för reformen av rättsväsendet och kampen mot korruption (EUT L 354, 14.12.2006, s. 56).

(2)  Kommissionens beslut av den 13 december 2006 om inrättande av en mekanism för samarbete och kontroll av Bulgariens framsteg vid uppfyllandet av de särskilda riktmärkena för reformen av rättsväsendet och kampen mot korruption och organiserad brottslighet (EUT L 354, 14.12.2006, s. 58).

(3)  [I stället för xxxx införs numret för 2018/136(COD) i texten (även i punkterna 16, 19 och 25) och fotnoten och korrekt hänvisning till EUT anges i fotnoten] Europaparlamentets och rådets förordning (EU) om skydd av unionens budget vid generella brister när det gäller rättsstatens principer i medlemsstaterna, EUT C ... s. ...

---

| 29.9.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 395/14 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 395/14

---

P9_TA(2020)0252

Genomförandet av den gemensamma handelspolitiken – årsrapport 2018

Europaparlamentets resolution av den 7 oktober 2020 om genomförandet av den gemensamma handelspolitiken – årsrapport 2018 (2019/2197(INI))

(2021/C 395/02)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens rapport av den 14 oktober 2019 om genomförandet av frihandelsavtalen 1 januari 2018–31 december 2018 (COM(2019)0455), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport av den 14 oktober 2019 om genomförandet av frihandelsavtalen 1 januari 2018–31 december 2018 (COM(2019)0455),

| — | med beaktande av arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar av den 14 oktober 2019 (SWD(2019)0370), som åtföljer kommissionens rapport om genomförandet av frihandelsavtalen 1 januari 2018–31 december 2018 (COM(2019)0455), |
| --- | --- |

—

med beaktande av arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar av den 14 oktober 2019 (SWD(2019)0370), som åtföljer kommissionens rapport om genomförandet av frihandelsavtalen 1 januari 2018–31 december 2018 (COM(2019)0455),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 14 oktober 2015Handel för alla: Mot en mer ansvarsfull handels- och investeringspolitik (COM(2015)0497), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 14 oktober 2015Handel för alla: Mot en mer ansvarsfull handels- och investeringspolitik (COM(2015)0497),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 29 januari 2020Kommissionens arbetsprogram 2020 – En ambitiösare union (COM(2020)0037), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 29 januari 2020Kommissionens arbetsprogram 2020 – En ambitiösare union (COM(2020)0037),

| — | med beaktande av de politiska riktlinjerna för Europeiska kommissionen 2019–2024 av den 16 juli 2019, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de politiska riktlinjerna för Europeiska kommissionen 2019–2024 av den 16 juli 2019,

| — | med beaktande av sin resolution av den 30 maj 2018 om årsrapporten om genomförandet av den gemensamma handelspolitiken (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 30 maj 2018 om årsrapporten om genomförandet av den gemensamma handelspolitiken (1),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 11 december 2019Den europeiska gröna given (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 11 december 2019Den europeiska gröna given (COM(2019)0640),

| — | med beaktande av det gemensamma meddelandet av den 8 april 2020 om EU:s globala svar på covid-19-pandemin, (JOIN(2020)0011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma meddelandet av den 8 april 2020 om EU:s globala svar på covid-19-pandemin, (JOIN(2020)0011),

| — | med beaktande av sin resolution av den 29 november 2018 om WTO: vägen framåt (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 29 november 2018 om WTO: vägen framåt (2),

| — | med beaktande av det gemensamma meddelandet av den 9 mars 2020Mot en övergripande strategi för Afrika (JOIN(2020)0004), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma meddelandet av den 9 mars 2020Mot en övergripande strategi för Afrika (JOIN(2020)0004),

| — | med beaktande av Världshandelsorganisationens (WTO) gemensamma uttalande av den 25 januari 2019 om elektronisk handel, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Världshandelsorganisationens (WTO) gemensamma uttalande av den 25 januari 2019 om elektronisk handel,

| — | med beaktande av uttalandena från G20-ländernas handelsministrar av den 30 mars och den 14 maj 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandena från G20-ländernas handelsministrar av den 30 mars och den 14 maj 2020,

| — | med beaktande av USA:s och EU:s gemensamma uttalande av den 25 juli 2018, |
| --- | --- |

—

med beaktande av USA:s och EU:s gemensamma uttalande av den 25 juli 2018,

| — | med beaktande av det gemensamma uttalandet av den 14 januari 2020 vid trepartsmötet med Japans, Förenta staternas och Europeiska unionens handelsministrar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma uttalandet av den 14 januari 2020 vid trepartsmötet med Japans, Förenta staternas och Europeiska unionens handelsministrar,

| — | med beaktande av kommissionens arbetsdokument av den 20 december 2019 om skydd och säkerställande av immateriella rättigheter i tredjeländer (SWD(2019)0452), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens arbetsdokument av den 20 december 2019 om skydd och säkerställande av immateriella rättigheter i tredjeländer (SWD(2019)0452),

| — | med beaktande av kommissionens årsrapport av den 27 mars 2019 om handelspolitiska skyddsinstrument (COM(2019)0158), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens årsrapport av den 27 mars 2019 om handelspolitiska skyddsinstrument (COM(2019)0158),

| — | med beaktande av den särskilda Eurobarometer som offentliggjordes i november 2019 om européernas inställning till handel och EU:s handelspolitik (Europeans’ attitude on Trade and EU trade policy), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den särskilda Eurobarometer som offentliggjordes i november 2019 om européernas inställning till handel och EU:s handelspolitik (Europeans’ attitude on Trade and EU trade policy),

| — | med beaktande av det gemensamma meddelandet EU och Kina – En strategisk hållning, som antogs av kommissionen och Europeiska utrikestjänsten den 12 mars 2019 (JOIN(2019)0005), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma meddelandet EU och Kina – En strategisk hållning, som antogs av kommissionen och Europeiska utrikestjänsten den 12 mars 2019 (JOIN(2019)0005),

| — | med beaktande av det gemensamma meddelandet Förbindelserna mellan Europa och Asien – byggstenar för en EU-strategi, som antogs av kommissionen och Europeiska utrikestjänsten den 19 september 2018 (JOIN(2018)0031), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma meddelandet Förbindelserna mellan Europa och Asien – byggstenar för en EU-strategi, som antogs av kommissionen och Europeiska utrikestjänsten den 19 september 2018 (JOIN(2018)0031),

| — | med beaktande av kommissionens rapport av den 26 juni 2019 om hinder för handel och investeringar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport av den 26 juni 2019 om hinder för handel och investeringar,

| — | med beaktande av sin resolution av den 18 maj 2017 om genomförandet av frihandelsavtalet mellan Europeiska unionen och Republiken Korea, (3) |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 18 maj 2017 om genomförandet av frihandelsavtalet mellan Europeiska unionen och Republiken Korea, (3)

| — | med beaktande av sin resolution av den 5 juli 2016 om en ny framåtblickande och innovativ strategi för handel och investeringar (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 5 juli 2016 om en ny framåtblickande och innovativ strategi för handel och investeringar (4),

| — | med beaktande av den resolution som antogs av FN:s generalförsamling den 25 september 2015 med titeln Att förändra vår värld: Agenda 2030 för hållbar utveckling |
| --- | --- |

—

med beaktande av den resolution som antogs av FN:s generalförsamling den 25 september 2015 med titeln Att förändra vår värld: Agenda 2030 för hållbar utveckling

| — | med beaktande av sin resolution av den 5 juli 2016 om sociala och miljömässiga normer, mänskliga rättigheter och företagens ansvar (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 5 juli 2016 om sociala och miljömässiga normer, mänskliga rättigheter och företagens ansvar (5),

| — | med beaktande av artiklarna 2 och 21 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget), av kapitel V avdelning II i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) och av artikel 218 i EUF-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 2 och 21 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget), av kapitel V avdelning II i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) och av artikel 218 i EUF-fördraget,

| — | med beaktande av sin resolution av den 9 juni 2015 om EU:s strategi för jämställdhet efter 2015 (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 9 juni 2015 om EU:s strategi för jämställdhet efter 2015 (6),

| — | med beaktande av sin resolution av den 13 mars 2018 om jämställdhet i EU:s handelsavtal (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 13 mars 2018 om jämställdhet i EU:s handelsavtal (7),

| — | med beaktande av kommissionens jämställdhetsstrategi från mars 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens jämställdhetsstrategi från mars 2020,

| — | med beaktande av kommissionens rapport om det allmänna preferenssystemet för perioden 2018–2019 (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport om det allmänna preferenssystemet för perioden 2018–2019 (8),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 22 november 2018Den inre marknaden i en värld som förändras: En unik tillgång som kräver ett nytt politiskt åtagande (COM(2018)0772), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 22 november 2018Den inre marknaden i en värld som förändras: En unik tillgång som kräver ett nytt politiskt åtagande (COM(2018)0772),

| — | med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av yttrandet från utskottet för utveckling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från utskottet för utveckling,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för internationell handel (A9-0160/2020), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för internationell handel (A9-0160/2020), och av följande skäl:

| A. | Parlamentets resolution av den 30 maj 2018 om genomförandet av den gemensamma handelspolitiken fick brett stöd för sin strategi avseende ett regel- och värdebaserat och förutsägbart handelssystem. Med tanke på utvecklingen sedan 2018, i synnerhet genomförandet av handelsavtalet mellan EU och Kanada och nu senast covid-19-pandemins konsekvenser för handeln, krävs det en grundlig uppdatering av den förra rapporten. |
| --- | --- |

A.

Parlamentets resolution av den 30 maj 2018 om genomförandet av den gemensamma handelspolitiken fick brett stöd för sin strategi avseende ett regel- och värdebaserat och förutsägbart handelssystem. Med tanke på utvecklingen sedan 2018, i synnerhet genomförandet av handelsavtalet mellan EU och Kanada och nu senast covid-19-pandemins konsekvenser för handeln, krävs det en grundlig uppdatering av den förra rapporten.

| B. | EU är världens främsta handelsmakt och största handelsblock och är en viktig drivkraft för ekonomiskt välstånd. EU är också den största handelsaktören för tillverkade varor och tjänster. De senaste indikatorerna visar att EU:s varuexport ökade till 2 132,3 miljarder EUR 2019, vilket motsvarar en ökning med 3,5 % jämfört med föregående år. Trots de nuvarande globala utmaningarna är USA och Kina EU:s viktigaste handelspartner. Mellan 2007 och 2017 ökade den globala BNP:n med mer än 70 %. Om man jämför EU:s ökning på 17 % med siffrorna för länder som USA (60 %), Indien (80 %) och Kina (315 %) står det klart att EU halkar efter när det gäller global konkurrenskraft. |
| --- | --- |

B.

EU är världens främsta handelsmakt och största handelsblock och är en viktig drivkraft för ekonomiskt välstånd. EU är också den största handelsaktören för tillverkade varor och tjänster. De senaste indikatorerna visar att EU:s varuexport ökade till 2 132,3 miljarder EUR 2019, vilket motsvarar en ökning med 3,5 % jämfört med föregående år. Trots de nuvarande globala utmaningarna är USA och Kina EU:s viktigaste handelspartner. Mellan 2007 och 2017 ökade den globala BNP:n med mer än 70 %. Om man jämför EU:s ökning på 17 % med siffrorna för länder som USA (60 %), Indien (80 %) och Kina (315 %) står det klart att EU halkar efter när det gäller global konkurrenskraft.

| C. | Den 14 oktober 2019 offentliggjorde kommissionen sin tredje rapport om genomförandet av EU:s frihandelsavtal, som visar att 33 % av EU:s export och 29 % av EU:s import under 2018 skedde med frihandelsavtalspartner. 2018 hade EU ett överskott på 84,6 miljarder EUR från handeln med frihandelsavtalspartner, jämfört med dess totala handelsunderskott på 24,6 miljarder EUR. Enligt en ny rapport från kommissionen ökade exporten till EU från utvecklingsländerna på grundval av särskilda handelsförmåner med 16,2 % mellan 2016 och 2018, och dess värde ökade från 158 miljarder EUR för 2016 till 183,6 miljarder EUR för 2018. Världshandeln förväntas minska med mellan 13 och 32 % under 2020 till följd av covid-19-pandemins effekter: Exporten av varor och tjänster till länder utanför EU-27 förväntas minska med 9,2 % och importen från länder utanför EU-27 förväntas minska med 8,8 %, medan IMF förväntar sig att EU:s BNP minskar med 7,5 %. |
| --- | --- |

C.

Den 14 oktober 2019 offentliggjorde kommissionen sin tredje rapport om genomförandet av EU:s frihandelsavtal, som visar att 33 % av EU:s export och 29 % av EU:s import under 2018 skedde med frihandelsavtalspartner. 2018 hade EU ett överskott på 84,6 miljarder EUR från handeln med frihandelsavtalspartner, jämfört med dess totala handelsunderskott på 24,6 miljarder EUR. Enligt en ny rapport från kommissionen ökade exporten till EU från utvecklingsländerna på grundval av särskilda handelsförmåner med 16,2 % mellan 2016 och 2018, och dess värde ökade från 158 miljarder EUR för 2016 till 183,6 miljarder EUR för 2018. Världshandeln förväntas minska med mellan 13 och 32 % under 2020 till följd av covid-19-pandemins effekter: Exporten av varor och tjänster till länder utanför EU-27 förväntas minska med 9,2 % och importen från länder utanför EU-27 förväntas minska med 8,8 %, medan IMF förväntar sig att EU:s BNP minskar med 7,5 %.

| D. | Unionen har exklusiv befogenhet för den gemensamma handelspolitiken som genomförs av kommissionen, rådet och parlamentet, vilket kräver att unionen talar med en röst i handelsfrågor, med kommissionen som förhandlare. 2015 antog kommissionen ett meddelande med titeln Handel för alla: Mot en mer ansvarsfull handels- och investeringspolitik. Kommissionen har inlett en översyn av handelspolitiken i syfte att förbättra verktygslådan för handel efter covid-19-krisen. |
| --- | --- |

D.

Unionen har exklusiv befogenhet för den gemensamma handelspolitiken som genomförs av kommissionen, rådet och parlamentet, vilket kräver att unionen talar med en röst i handelsfrågor, med kommissionen som förhandlare. 2015 antog kommissionen ett meddelande med titeln Handel för alla: Mot en mer ansvarsfull handels- och investeringspolitik. Kommissionen har inlett en översyn av handelspolitiken i syfte att förbättra verktygslådan för handel efter covid-19-krisen.

| E. | Enligt artikel 207 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och artikel 21 i fördraget om Europeiska unionen ska den gemensamma handelspolitiken föras inom ramen för principerna och målen för unionens yttre åtgärder, inbegripet främjande av de mänskliga rättigheterna, demokrati, rättsstaten och hållbar utveckling. Europeiska kommissionen antog i december 2019 den europeiska gröna given, där det föreskrivs att ”alla EU:s åtgärder och politiska strategier måste bidra till den europeiska gröna givens mål”. |
| --- | --- |

E.

Enligt artikel 207 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och artikel 21 i fördraget om Europeiska unionen ska den gemensamma handelspolitiken föras inom ramen för principerna och målen för unionens yttre åtgärder, inbegripet främjande av de mänskliga rättigheterna, demokrati, rättsstaten och hållbar utveckling. Europeiska kommissionen antog i december 2019 den europeiska gröna given, där det föreskrivs att ”alla EU:s åtgärder och politiska strategier måste bidra till den europeiska gröna givens mål”.

| F. | EU:s handels- och investeringspolitik ger även investerare marknadstillträde och investeringsskydd genom rättssäkerhet och ett stabilt, förutsägbart och väl reglerat klimat där de kan bedriva sin ekonomiska verksamhet. |
| --- | --- |

F.

EU:s handels- och investeringspolitik ger även investerare marknadstillträde och investeringsskydd genom rättssäkerhet och ett stabilt, förutsägbart och väl reglerat klimat där de kan bedriva sin ekonomiska verksamhet.

| G. | Den senaste Eurobarometern visar att omkring 60 % av EU-medborgarna anser att de gynnas av internationell handel. En del av allmänheten har mycket god kännedom om handelspolitiken och handelsavtal. Hälften av dem som deltog i undersökningen anser att prioriteringarna för EU:s handelspolitik bör vara att skapa arbetstillfällen i EU och att försvara miljö- och hälsonormerna. Kommissionen och medlemsstaterna måste fortsätta att ta fram en ordentlig strategi för information om handelspolitiken och handelsavtalen, för att motverka falska nyheter om handel och lämna så mycket information som möjligt, samtidigt som man inriktar sig på specifika aktörer och ökar de ekonomiska aktörernas medvetenhet om handelsavtal. |
| --- | --- |

G.

Den senaste Eurobarometern visar att omkring 60 % av EU-medborgarna anser att de gynnas av internationell handel. En del av allmänheten har mycket god kännedom om handelspolitiken och handelsavtal. Hälften av dem som deltog i undersökningen anser att prioriteringarna för EU:s handelspolitik bör vara att skapa arbetstillfällen i EU och att försvara miljö- och hälsonormerna. Kommissionen och medlemsstaterna måste fortsätta att ta fram en ordentlig strategi för information om handelspolitiken och handelsavtalen, för att motverka falska nyheter om handel och lämna så mycket information som möjligt, samtidigt som man inriktar sig på specifika aktörer och ökar de ekonomiska aktörernas medvetenhet om handelsavtal.

| H. | Den gemensamma handelspolitiken, som består av handelsavtal och lagstiftningsåtgärder, bör syfta till att skapa ett stabilt, förutsägbart och rättvist handelsklimat där EU-företag kan blomstra och EU-medborgarnas intressen skyddas, och den bör säkerställa att EU fortsätter att värna om sin befintliga sociala modell och regleringsmodell, samtidigt som handelspolitiken används för att främja dess värden runt om i världen. EU bör göra mer för att främja rättvis konkurrens, säkerställa lika villkor och ta itu med befintliga handelsproblem. För att dessa mål ska kunna uppnås måste unionens handelspolitik ha en sund inriktning, och den måste genomföras fullständigt och effektivt samt övervakas, på ett mer rättvist och transparent sätt. EU:s handelsavtal bör leda till tillväxtmöjligheter till följd av marknadstillträde och undanröjandet av handelshinder. Det är avgörande att förhandlingarna förs i en anda av ömsesidig nytta i syfte att åtgärda otillbörliga handelsmetoder och garantera överensstämmelse med EU:s regler och normer. |
| --- | --- |

H.

Den gemensamma handelspolitiken, som består av handelsavtal och lagstiftningsåtgärder, bör syfta till att skapa ett stabilt, förutsägbart och rättvist handelsklimat där EU-företag kan blomstra och EU-medborgarnas intressen skyddas, och den bör säkerställa att EU fortsätter att värna om sin befintliga sociala modell och regleringsmodell, samtidigt som handelspolitiken används för att främja dess värden runt om i världen. EU bör göra mer för att främja rättvis konkurrens, säkerställa lika villkor och ta itu med befintliga handelsproblem. För att dessa mål ska kunna uppnås måste unionens handelspolitik ha en sund inriktning, och den måste genomföras fullständigt och effektivt samt övervakas, på ett mer rättvist och transparent sätt. EU:s handelsavtal bör leda till tillväxtmöjligheter till följd av marknadstillträde och undanröjandet av handelshinder. Det är avgörande att förhandlingarna förs i en anda av ömsesidig nytta i syfte att åtgärda otillbörliga handelsmetoder och garantera överensstämmelse med EU:s regler och normer.

| I. | Den 30 april 2020 anmälde EU tillsammans med 18 WTO-medlemmar formellt det tillfälliga flerpartsarrangemanget till WTO. Detta innebär att arrangemanget börjar tillämpas på tvister som uppstår mellan de deltagande WTO-medlemmarna, mot bakgrund av överprövningsorganets dödläge. |
| --- | --- |

I.

Den 30 april 2020 anmälde EU tillsammans med 18 WTO-medlemmar formellt det tillfälliga flerpartsarrangemanget till WTO. Detta innebär att arrangemanget börjar tillämpas på tvister som uppstår mellan de deltagande WTO-medlemmarna, mot bakgrund av överprövningsorganets dödläge.

| J. | Covid-19-utbrottet har orsakat en mångfasetterad kris med långsiktiga konsekvenser och har blottlagt de globala värdekedjornas bristande motståndskraft för vissa viktiga produkter, däribland medicinsk utrustning och medicintekniska produkter. Krisen har visat att det behövs mer robusta och motståndskraftiga produktionskedjor liksom investeringar inom strategiska områden för att öka motståndskraften hos EU:s leveranskedjor. Vetenskapliga rapporter pekar på en växande risk för världsomspännande pandemier och för klimatförändringsrelaterade företeelser som påverkar de internationella förbindelserna. G20-ländernas handelsministrar har åtagit sig att begränsa covid-19-pandemins konsekvenser för den internationella handeln och de internationella investeringarna genom att fortsätta att samarbeta för att skapa ett fritt, rättvist, icke-diskriminerande, transparent, förutsägbart och stabilt handels- och investeringsklimat och genom att hålla våra marknader öppna så att det fortsatta gränsöverskridande flödet av viktig medicinsk utrustning och viktiga medicintekniska produkter, jordbruksprodukter och andra väsentliga varor och tjänster säkerställs. |
| --- | --- |

J.

Covid-19-utbrottet har orsakat en mångfasetterad kris med långsiktiga konsekvenser och har blottlagt de globala värdekedjornas bristande motståndskraft för vissa viktiga produkter, däribland medicinsk utrustning och medicintekniska produkter. Krisen har visat att det behövs mer robusta och motståndskraftiga produktionskedjor liksom investeringar inom strategiska områden för att öka motståndskraften hos EU:s leveranskedjor. Vetenskapliga rapporter pekar på en växande risk för världsomspännande pandemier och för klimatförändringsrelaterade företeelser som påverkar de internationella förbindelserna. G20-ländernas handelsministrar har åtagit sig att begränsa covid-19-pandemins konsekvenser för den internationella handeln och de internationella investeringarna genom att fortsätta att samarbeta för att skapa ett fritt, rättvist, icke-diskriminerande, transparent, förutsägbart och stabilt handels- och investeringsklimat och genom att hålla våra marknader öppna så att det fortsatta gränsöverskridande flödet av viktig medicinsk utrustning och viktiga medicintekniska produkter, jordbruksprodukter och andra väsentliga varor och tjänster säkerställs.

| K. | Den 14 mars 2020 antog kommissionen genomförandeförordning (EU) 2020/402 (9) inom ramen för ett skyndsamt förfarande i syfte att göra export av personlig skyddsutrustning till föremål för exporttillstånd i enlighet med förordning (EU) 2015/479 som en tillfällig åtgärd som hjälper EU att möta den ökade efterfrågan och förbereda EU:s operativa kapacitet att hjälpa tredjeländer. |
| --- | --- |

K.

Den 14 mars 2020 antog kommissionen genomförandeförordning (EU) 2020/402 (9) inom ramen för ett skyndsamt förfarande i syfte att göra export av personlig skyddsutrustning till föremål för exporttillstånd i enlighet med förordning (EU) 2015/479 som en tillfällig åtgärd som hjälper EU att möta den ökade efterfrågan och förbereda EU:s operativa kapacitet att hjälpa tredjeländer.

| L. | EU har förhandlat fram omfattande avtal för handelsförbindelserna med nästan hela Latinamerika och Västindien, med undantag för Bolivia, Kuba och Venezuela. |
| --- | --- |

L.

EU har förhandlat fram omfattande avtal för handelsförbindelserna med nästan hela Latinamerika och Västindien, med undantag för Bolivia, Kuba och Venezuela.

| M. | Europaparlamentet betonade 2015 (10) behovet av ett jämställdhetsperspektiv i EU:s internationella handelspolitik och 2018 behovet av jämställdhet i handelsavtal (11). 36 miljoner arbetstillfällen i EU, varav 13,7 miljoner innehas av kvinnor, är beroende av export till länder utanför EU. Kvinnor är i hög grad underrepresenterade i handeln med länder utanför EU inom jordbruks- och tillverkningssektorerna. Endast ett av fem exporterande företag i EU leds (dvs. ägs och/eller styrs) av en kvinna och kvinnor utgör 30 % eller mindre av den totala arbetskraften inom exportsektorn. |
| --- | --- |

M.

Europaparlamentet betonade 2015 (10) behovet av ett jämställdhetsperspektiv i EU:s internationella handelspolitik och 2018 behovet av jämställdhet i handelsavtal (11). 36 miljoner arbetstillfällen i EU, varav 13,7 miljoner innehas av kvinnor, är beroende av export till länder utanför EU. Kvinnor är i hög grad underrepresenterade i handeln med länder utanför EU inom jordbruks- och tillverkningssektorerna. Endast ett av fem exporterande företag i EU leds (dvs. ägs och/eller styrs) av en kvinna och kvinnor utgör 30 % eller mindre av den totala arbetskraften inom exportsektorn.

| N. | Många länder tar ut tullar på medicintekniska produkter, inbegripet patientmonitorer, diagnostisk utrustning och vanliga läkemedel såsom antibiotika, smärtstillande och insulin, och praktiskt taget alla länder tar ut importtullar på tvål. Tullarna har höjts i och med USA:s beslut att införa tilläggstullar på import från Kina till ett värde på 370 miljarder US-dollar, vilket inbegriper vissa aspekter av personlig skyddsutrustning. |
| --- | --- |

N.

Många länder tar ut tullar på medicintekniska produkter, inbegripet patientmonitorer, diagnostisk utrustning och vanliga läkemedel såsom antibiotika, smärtstillande och insulin, och praktiskt taget alla länder tar ut importtullar på tvål. Tullarna har höjts i och med USA:s beslut att införa tilläggstullar på import från Kina till ett värde på 370 miljarder US-dollar, vilket inbegriper vissa aspekter av personlig skyddsutrustning.

| O. | Vetenskapliga rapporter pekar på en växande risk för världsomspännande pandemier och för klimatförändringsrelaterade företeelser som påverkar de internationella förbindelserna, med slutsatsen att våra ekonomiska modeller måste reformeras på djupet, bland annat i enlighet med Parisavtalet om klimatet. |
| --- | --- |

O.

Vetenskapliga rapporter pekar på en växande risk för världsomspännande pandemier och för klimatförändringsrelaterade företeelser som påverkar de internationella förbindelserna, med slutsatsen att våra ekonomiska modeller måste reformeras på djupet, bland annat i enlighet med Parisavtalet om klimatet.

Det globala sammanhanget

| 1. | Europaparlamentet konstaterar att viktiga aspekter av det globala sammanhanget har förändrats och visat sig vara oförutsägbara och att spänningar har uppstått de senaste två åren. Parlamentet uttrycker på nytt sitt stöd för ett öppet, fritt, regelbaserat, förutsägbart och rättvist multilateralt handelssystem som måste skyddas och främjas. Parlamentet påpekar att EU trots det hårda globala ekonomiska klimatet noterade ett överskott på 84,6 miljarder EUR (under 2018) från varuhandeln med sina handelsavtalspartner jämfört med dess totala handelsunderskott med resten av världen på cirka 24,6 miljarder EUR. Parlamentet erinrar om att över 36 miljoner arbetstillfällen är beroende av export till länder utanför EU. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet noterar att sedan kommissionen antog sin senaste handelsstrategi 2015, med titeln Handel för alla, har EU ingått och börjat tillämpa ett antal nya handelsavtal, i synnerhet det övergripande avtalet om ekonomi och handel mellan EU och Kanada (Ceta), det ekonomiska partnerskapsavtalet (EPA) mellan EU och Japan och frihandelsavtalen mellan EU och Singapore och EU och Vietnam. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet insisterar på att EU:s handelsstrategi måste fortsätta att främja unionens intressen och värden när den står inför nya globala utmaningar, öka EU-industrins konkurrenskraft och skapa ekonomisk tillväxt i linje med målen för den europeiska gröna given. Parlamentet anser därför att en ambitiös, multilateral, plurilateral och bilateral agenda, ingåendet av rättvisa handelsavtal som gynnar båda parter och säkerställer strikt ömsesidighet och respekterar EU:s höga normer och standarder inom känsliga sektorer, mänskliga rättigheter och det effektiva skyddet av dessa, undanröjandet av omotiverade handelshinder samt vid behov tillämpningen av handelspolitiska skyddsverktyg utgör bästa sättet att göra EU mer konkurrenskraftig i en globaliserad värld. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet betonar att våra förbindelser med de två andra handelssupermakterna, Kina och USA, som står för omkring 30 % av våra handelsutbyten, är avgörande för EU:s handelspolitik. Parlamentet insisterar dock på att EU bör stärka sina förbindelser med andra delar av världen, diversifiera och förbättra sina handelsförbindelser med alla partner, inbegripet utvecklingsländer och de minst utvecklade länderna, och arbeta för en multipolär världsordning. Parlamentet understryker att EU:s ekonomi inte får bli alltför beroende av några få stora handelspartners leveranskedjor. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet betonar behovet av att förbättra informationsutbytet mellan medlemsstaterna. Parlamentet efterlyser ett ökat utbyte av god praxis mellan medlemsstaterna och mellan medlemsstaterna och kommissionen, så att synergieffekter och bättre resultat uppnås. Parlamentet betonar i detta sammanhang också behovet av att förbättra bedömningsstrategierna för avtal, och anser att kommissionen bör säkerställa en bättre konsekvensbedömning för varje handelsavtal, som ska utföras i god tid av oberoende organ. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet välkomnar den ökade transparensen när det gäller handelspolitik. Parlamentet välkomnar rådets beslut av den 19 december 2019 om ändring av förhandlingsdirektiven för förhandlingar om avtal om ekonomiskt partnerskap med länderna och regionerna i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet, i den mån de omfattas av unionens befogenhet. Parlamentet uttrycker sin tillfredsställelse med att den nya kommissionen på senare tid har ansträngt sig för att mer regelbundet informera Europaparlamentet om läget i de pågående förhandlingarna, vilket gör kommissionens arbete mer transparent, såsom tillgängliggörandet av detaljerade rapporter om de specialiserade kommittéer som inrättats inom ramen för Ceta och avtalet med Sydkorea. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet betonar att kommissionen och medlemsstaterna måste arbeta för att ta fram en bättre kommunikationsstrategi när det gäller nyttan av EU:s handelspolitik och öka medvetenheten i syfte att på ett effektivt sätt samverka med samhället och berörda parter. Parlamentet erinrar om att färdplaner ger kommissionen möjlighet att informera om och förklara skälen till ett särskilt initiativ och dess mål samt att samverka med samhället och berörda parter och få återkoppling. Parlamentet anser att kommissionen bör säkerställa fullständig transparens avseende färdplanerna och annan samrådsverksamhet för att maximera deras effekt och säkerställa berörda parters medverkan. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet beklagar de allvarliga konsekvenserna av covid-19-viruset och den efterföljande nedstängningen av ekonomierna när det gäller den globala handeln, där både importen till och exporten från EU har minskat och värdekedjorna brutits och stoppats. Parlamentet betonar att EU måste dra lärdom av den nuvarande pandemin för att minska sin sårbarhet, särskilt för vissa strategiska sektorer. Parlamentet anser att EU och dess medlemsstater måste agera snabbt för att använda handelspolitiken som ett verktyg för att möjliggöra återhämtning av den globala ekonomin och mildra recessionen. Parlamentet är fast övertygat om att EU måste förbättra sitt öppna strategiska oberoende och samtidigt säkerställa regelbaserad handel i kristider, samt måste undvika åtgärder som begränsar och/eller snedvrider handeln och även ifrågasätta sådana åtgärder från tredjeländer; alla dessa åtgärder bör specifikt diskuteras i samband med översynen av handelspolitiken. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet efterlyser framsteg i de pågående förhandlingarna och i synnerhet en förnyelse av förhandlingarna så att man snabbt kan ingå ett plurilateralt avtal om fri rörlighet för medicinsk utrustning. Parlamentet uppmanar med kraft alla länder att ansluta sig till WTO:s avtal om tullfri behandling av farmaceutiska produkter och anser att dess tillämpningsområde bör utvidgas till att inkludera alla farmaceutiska produkter och läkemedel för att säkerställa en världsomspännande och gränsöverskridande handel. Parlamentet uppmanar WTO-medlemmarna att prioritera denna fråga på dagordningen för WTO:s nästa ministermöte och anser att handelsavtal är ett sätt att hjälpa företag att diversifiera sina källor. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet betonar att EU måste säkerställa öppna handelsflöden och obrutna globala värdekedjor och därför måste avstå från exportbegränsningar avseende exempelvis personlig skyddsutrustning, för vilken EU är beroende av handelspartner i tredjeländer. Parlamentet uppmanar med kraft de medlemsstater som begränsar flödet av viktiga varor på den inre marknaden att omedelbart upphöra med sina exportbegränsningar och kräver att kommissionen tillämpar nolltolerans för sådana överträdelser av den inre marknadens regler. Parlamentet anser att EU noggrant måste utvärdera och fastställa viktiga sektorer och sårbarheter i samhället där unionen behöver trygga sina produktleveranser, och försöka hitta effektiva och proportionella handelspolitiska lösningar. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet beklagar de ekonomiska förlusterna på grund av störningarna i den internationella handeln och de globala värdekedjorna till följd av covid-19-pandemin, som kan få särskilt allvarliga följder för utvecklingsländerna. Parlamentet uppmanar kommissionen att se till att dess handelsbestämmelser med utvecklingsländer stöder tillgången till läkemedel och medicinsk utrustning. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet framhåller behovet av att hjälpa landsbygds- och kustproducenter att anpassa sig till krismarknadsförhållandena till följd av covid-19-utbrottet och utarbeta snabba strategier för anpassning till och motståndskraft mot coronaviruset, för att upprätthålla inkomstnivåer som motsvarar existensminimum och samtidigt säkerställa en hållbar förvaltning av jordbrukets och skogsbrukets ekosystem, marina ekosystem och ekosystem med stor biologisk mångfald. |
| --- | --- |

12.

WTO och plurilateralt samarbete

| 13. | Europaparlamentet betonar att detta är ett avgörande tillfälle för att främja en öppen, rättvis, balanserad, hållbar och värdebaserad multilateralism samt för att främja det globala handelssystemet. Parlamentet beklagar djupt dödläget inom WTO, som kräver aktiva åtgärder och åtaganden från alla WTO-medlemmar. Parlamentet upprepar sitt åtagande att försvara det regelbaserade multilaterala handelssystemet. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet betonar den primära politiska och ekonomiska betydelsen av det multilaterala systemet, och uppmanar de internationella handelspartnerna att samarbeta för att uppnå ett välfungerande tvistlösningssystem inom WTO och genomföra en ambitiös reform som leds av EU. Parlamentet uppmanar därför med kraft kommissionen att förhandla fram nya regler för att bekämpa handelssnedvridande fenomen i samband med icke marknadsmässig politik och praxis, statligt ägda företag och näringslivssubventioner, som leder till överkapacitet och politik och praxis för påtvingad tekniköverföring och stöld av immateriella rättigheter. Parlamentet uppmanar WTO-medlemmarna att vid 2021 års ministerkonferens nå en ambitiös och balanserad överenskommelse om det långvariga problemet med fiskesubventioner och sända en tydlig signal om att WTO fortfarande kan utföra sin förhandlingsfunktion. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet välkomnar det tillfälliga flerpartsarrangemanget, som är ett nytt system som gör det möjligt för EU att tillsammans med andra deltagande WTO-medlemmar kringgå det nuvarande dödläget i WTO:s överprövningsorgan och som kommer att göra det möjligt för de deltagande medlemmarna att bevara ett fungerande system för tvåstegstvistlösning inom WTO om det skulle uppstå tvister mellan dem. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet noterar de framsteg som gjorts under de pågående sektorsvisa och plurilaterala förhandlingarna, särskilt om inhemsk reglering av tjänster, e-handel och underlättande av investeringar. Parlamentet understryker att dessa sektorsvisa förhandlingar grundas på gemensamma meddelanden och att de syftar till att nå ett övergripande samförstånd mellan alla deltagare. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet välkomnar de framsteg som gjorts i förhandlingarna om den multilaterala investeringsdomstolen. Parlamentet noterar att det internationella domstolssystemet är tänkt att fungera som en språngbräda mot den multilaterala investeringsdomstolen. Parlamentet beklagar medlemsstaternas extremt långsamma framsteg när det gäller att avveckla bilaterala investeringsavtal inom EU, och uppmanar med kraft kommissionen att vidta åtgärder när så är lämpligt. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet uttrycker sitt starka stöd för det trepartssamarbete som pågår mellan EU, USA och Japan för att begränsa marknadssnedvridande metoder i hela världen. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang det gemensamma uttalandet av den 14 januari 2020 om industrisubventioner. |
| --- | --- |

18.

Förenta staterna

| 19. | Europaparlamentet beklagar djupt den stora förändringen i USA:s handelspolitiska inriktning de senaste tre åren, och är bekymrat över att ensidiga handelsåtgärder och protektionistiska åtgärder har blivit allt vanligare, såsom de beslut som nyligen fattats av USA:s handelsdepartement att inleda fler utredningar inom ramen för avsnitt 232. Parlamentet beklagar USA:s formella anmälan den 4 november 2019 om utträde ur Parisavtalet och påminner om att EU:s gemensamma handelspolitik bör bidra till att främja genomförandet av Parisavtalet. Parlamentet betonar vikten av att återuppta samtalen mellan EU och USA för att lösa befintliga problem, såsom tvister. Parlamentet betonar vikten av att jordbruket hålls utanför förhandlingarna och att lämplig övervakning och skydd av fiskerisektorn säkerställs. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet betonar att EU bör fortsätta att samarbeta med USA som partner, med vilken EU måste hitta lösningar på handelsfrågor av gemensamt intresse och också på hot och handelsfriktioner såsom den utomterritoriella tillämpningen av lagar som antagits av USA, i strid med internationell rätt. Parlamentet betonar att EU bör fortsätta sina ansträngningar för att återupprätta det ömsesidiga förtroendet och de nära handelsförbindelserna och samtidigt se till att europeiska standarder respekteras. Parlamentet anser att ett begränsat handelsavtal med Förenta staterna skulle kunna betraktas som en viktig språngbräda. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att samarbeta med sina amerikanska motparter för att försöka minska spänningarna i den transatlantiska handeln, bland annat genom att hitta framförhandlade lösningar med USA när det gäller frågan om subventioner till civila flygplan, särskilt med avseende på den pågående tvisten mellan Airbus och Boeing, och att nå en överenskommelse för att få ett slut på USA:s olagliga tillämpning av stål- och aluminiumtullar och olagliga antisubventions- och antidumpningsåtgärder på jordbruksbaserade livsmedelsprodukter, inbegripet på mogna oliver. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att öka sina ansträngningar för att få till stånd ett samordnat och enhetligt svar från EU:s sida. Parlamentet välkomnar förhandlingarna mellan EU och USA om ömsesidigt godkännande av resultaten av överensstämmelsebedömningar. Parlamentet uppmanar kommissionen att påskynda samarbetet även på andra områden av gemensamt intresse, såsom normer och andra icke-tariffära hinder, för att underlätta handeln, minska byråkratiska hinder och kraftigt minska kostnaderna. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet beklagar att den nuvarande förvaltningen överväger att dra sig ur det allmänna upphandlingsavtalet. Parlamentet uppmanar med kraft förvaltningen att förbli part i detta avtal. |
| --- | --- |

22.

Kina

| 23. | Europaparlamentet noterar att Kina är en marknad som erbjuder möjligheter på grund av sin storlek och tillväxt, och att landet är EU:s näst största handelspartner, men att det finns många hinder för EU-företag för att få tillträde till och bedriva verksamhet på denna marknad, på grund av den statsstyrda och statligt subventionerade kinesiska ekonomin, där statsägda företag får exklusivt eller dominerande marknadstillträde. Parlamentet fördömer alla typer av diskriminerande åtgärder mot EU-företag i Kina. Parlamentet anser att rättvis konkurrens mellan EU-företag och kinesiska företag skulle ge fler möjligheter och leda till större innovation, och uppmanar kommissionen att ständigt övervaka den bestående diskrimineringen och arbeta med de kinesiska myndigheterna för att undanröja denna diskriminering och dessa hinder. Parlamentet noterar att Kina i maj 2019 drog tillbaka sitt klagomål till WTO mot EU avseende icke-marknadsekonomisk behandling i samband med antidumpning. Parlamentet välkomnar resultatet av tvistlösningsförfarandet mellan EU och Kina, som innebär att Kinas status som marknadsekonomi upphör, i linje med parlamentets ståndpunkt från maj 2016 (12). |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet välkomnar slutförandet den 6 november 2019 av förhandlingarna om ett avtal om geografiska beteckningar mellan EU och Kina av som ett positivt steg framåt för att skydda EU:s produkter med geografisk beteckning i Kina och uppmanar till en snabb ratificering av detta avtal, samt till uppdaterad lagstiftning och ett starkare verkställande. Parlamentet insisterar på att fas 1-handelsavtalet mellan USA och Kina inte får strida mot detta avtal om geografiska beteckningar mellan EU och Kina. Parlamentet uppmanar kommissionen att övervaka situationen för marknadstillträde för europeiska produkter under genomförandet av detta avtal. Parlamentet konstaterar att enligt den senaste rapporten om skydd och säkerställande av immateriella rättigheter avser mer än 80 % av beslagen av varumärkesförfalskade och pirattillverkade varor med ursprung i Kina, och detta var fallet både 2018 och 2019. Parlamentet uppmanar kommissionen att försöka hitta verktyg för att komma till rätta med dessa problem och säkerställa ett fullständigt skydd av de immateriella rättigheterna. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att slutföra förhandlingarna om ett ambitiöst investeringsavtal med Kina, med ett effektivt kapitel om handel och hållbar utveckling, som avlägsnar alla hinder för en öppen marknad i Kina. Parlamentet ser fram emot slutförandet av förhandlingarna före utgången av 2020 i enlighet med överenskommelsen vid toppmötet mellan EU och Kina 2019. Parlamentet är dock fast övertygat om att man bör prioritera avtalets innehåll framför ett snabbt ingående av det. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet är bestört över rapporten från Australiens strategiska politiska institut som offentliggjordes i februari 2020 och som innehåller belägg för att uigurer utnyttjas i kinesiska fabriker, inbegripet i fabriker som ingår i EU-företagens värdekedjor. Parlamentet är djupt oroat över de rapporterade konsekvenserna av initiativet ”Ett bälte, en väg” för de mänskliga rättigheterna i Kina och Pakistan. Parlamentet uppmanar kommissionen att använda alla tillgängliga medel för att utnyttjandet av uigurer ska upphöra. Parlamentet uppmanar europeiska företag att upphöra med alla former av medverkan i Kinas kränkningar av de mänskliga rättigheterna. Parlamentet insisterar på att uigurers tvångsarbete inte får förekomma i leveranskedjorna för produkter som importeras till den inre marknaden. |
| --- | --- |

26.

Nytt partnerskap med Afrika

| 27. | Europaparlamentet välkomnar offentliggörandet av det gemensamma meddelandet för en övergripande EU-strategi för Afrika. Parlamentet uppmanar EU att samarbeta mer med afrikanska länder för att skapa ett effektivt och stabilt partnerskap, i linje med de handelsrelaterade aspekterna av Agenda 2063 för Afrikas utvecklingsstrategi, som skulle främja hållbar ekonomisk utveckling, tillväxt och livsmedelstrygghet på den afrikanska kontinenten. Parlamentet betonar att siffrorna i den senaste rapporten av den 10 februari 2020 om det allmänna preferenssystemet för perioden 2018–2019 visar att de länder som omfattas av systemet i högre grad har utnyttjat förmånerna. Parlamentet uppmanar kommissionen att öka sitt tekniska och ekonomiska stöd genom åtgärder för handelsrelaterat bistånd mellan EU och de afrikanska länderna samt mellan de afrikanska länderna själva. Parlamentet konstaterar i detta avseende att handelsrelaterat bistånd bör vara en viktig del i handelsförbindelserna med Afrika i efterdyningarna av covid-19-krisen. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet välkomnar de framsteg som gjorts när det gäller att genomföra det afrikanska kontinentala frihandelsområdet, som syftar till att skapa en kontinental inre marknad för varor och tjänster, med fri rörlighet för personer och investeringar. Parlamentet välkomnar EU:s stöd för att inrätta den nya Afrikanska unionens handelsobservatorium. Parlamentet efterlyser fortsatt EU-stöd till det afrikanska kontinentala frihandelsområdet i linje med alliansen mellan Afrika och Europa för hållbara investeringar och arbetstillfällen. Parlamentet kräver att befintliga ekonomiska partnerskapsavtal verkställs och fördjupas på ett korrekt sätt i syfte att öka handeln och investeringarna. Parlamentet välkomnar ikraftträdandet av de ekonomiska partnerskapsavtalen med ESA-staterna och SADC-staterna och av interimavtalen om ekonomiska partnerskap med Ghana och Elfenbenskusten, och beklagar att det inte har skett några framsteg när det gäller ratificeringen av övriga regionala ekonomiska partnerskapsavtal. Parlamentet uttrycker sitt stöd för den vision som fastställs i 2018 års tal om tillståndet i unionen om att ett handelsavtal mellan kontinenterna bör vara ett ekonomiskt partnerskap mellan jämlikar som skulle skapa ömsesidiga fördelar och främja målen för hållbar utveckling samt stödja utvecklingen av konkurrenskraftiga lokala och regionala värdekedjor och resilienta skattesystem. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet betonar även att det är viktigt att avtalen om ekonomiskt partnerskap övervakas gemensamt med stöd av lokala partner och det civila samhällets organisationer. Parlamentet uppmanar kommissionen att genomföra en djupgående analys av de nuvarande avtalen om ekonomiskt partnerskap när det gäller frågor såsom lokala ekonomier, arbetsmarknader, förlust av biologisk mångfald, avskogning och markrofferi för att avgöra om det behövs ändringar. |
| --- | --- |

29.

Utvecklingsländer

| 30. | Europaparlamentet betonar att handel kan vara ett viktigt verktyg för att uppnå målen för hållbar utveckling genom att bidra till att minska fattigdomen. Parlamentet betonar därför behovet av att fokusera på frihandelsavtal som gynnar båda parter, exportdiversifiering, mervärde samt mikroföretag och små och medelstora företag. Parlamentet påpekar att EU har förbundit sig till en robust, effektiv och trovärdig handelspolitik som kommer att utgöra grunden för ett rättvist, öppet, regelbaserat, multilateralt och inkluderande handelssystem, som tillhandahåller lika villkor i alla länders intresse, inbegripet utvecklingsländerna, vilket är nödvändigt för att utvecklingsländerna ska kunna integreras ytterligare i de globala värdekedjorna. Parlamentet påminner om att EU:s handels- och utvecklingspolitik bör bidra till regional integration och till att utvecklingsländerna införlivas och stiger i de globala värdekedjorna. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet betonar att utvecklingsländerna är de som drabbas hårdast av skatteundandragande, som berövar staten flera miljarder euro i offentliga intäkter varje år. Parlamentet efterlyser att man i handelsavtal med utvecklingsländer tar med bestämmelser för att bidra till kampen mot olagliga finansiella flöden och skatteflykt när det gäller företag och multinationella företag, för att säkerställa att skatter betalas där vinster och verkligt ekonomiskt värde skapas och stoppa urholkningen av skattebasen och överföringen av vinster. |
| --- | --- |

31.

Japan, Singapore och Vietnam

| 32. | Europaparlamentet välkomnar ikraftträdandet av frihandelsavtalet mellan EU och Japan den 1 februari 2019 och noterar att enligt de första uppgifterna efter ett års tillämpning (13) ökade EU:s export till Japan med 6,6 % jämfört med samma period året innan. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet välkomnar ikraftträdandet av handelsavtalet mellan EU och Singapore den 21 november 2019. Parlamentet välkomnar framstegen mot genomförandet av avtalet mellan EU och Vietnam och efterlyser fortsatta snabba framsteg, särskilt när det gäller inrättandet av gemensamma institutioner och ratificeringen av kvarstående grundläggande ILO-konventioner och åtaganden i människorättsfrågor, och uppmanar med kraft kommissionen att i samarbete med Europeiska utrikestjänsten se till att de verkligen genomförs. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att gå vidare med ratificeringen av avtalet om investeringsskydd mellan EU och Vietnam så att det tillsammans med frihandelsavtalet mellan EU och Vietnam kan träda i kraft så snart som möjligt. Parlamentet konstaterar att EU under 2018 exporterade varor till Vietnam till ett värde av cirka 13,8 miljarder EUR och påpekar att de regelbaserade frihandelsavtalen och avtalen om investeringsskydd kommer att säkerställa förutsägbarhet och rättssäkerhet för investerare, samt öka exporten i båda riktningarna och skapa stabilitet och förtroende för små och medelstora företag. Parlamentet anser att dessa avtal är ett steg mot ingåendet av ett frihandelsavtal med hela regionen Sydostasiatiska nationernas förbund (Asean). |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet betonar att de tre ovan nämnda avtalen konsoliderar EU:s strategiska dynamik inom ett viktigt område i världen, som kännetecknas av en snabb befolkning- och inkomstökning med betydande möjligheter för våra aktörer. Parlamentet anser dessutom att EU genom sin starkare närvaro dessutom skulle kunna bli ett alternativ till den kinesiska dominansen i området. |
| --- | --- |

34.

Latinamerika och Västindien

| 35. | Europaparlamentet betonar vikten av att stärka handel och politiska förbindelser med Latinamerika som gynnar båda parter. Parlamentet erinrar om att EU och Latinamerika upprätthåller ett nära samarbete med varandra på grundval av deras historiska, kulturella och ekonomiska band, och att Latinamerika och Västindien är EU:s femte största handelspartner. Parlamentet anser att EU:s närvaro i regionen är avgörande både för att stärka samarbetet, som baseras på gemensamma värderingar, och som en pådrivande faktor för fullföljandet av EU:s politik för yttre åtgärder, särskilt när det gäller att stärka det multilaterala regelbaserade handelssystemet. Parlamentet uppmanar kommissionen att klargöra sin avsikt med framtida handels- och associeringsavtal när det gäller frågan om uppdelningen av texten. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet betonar vikten av den nyligen genomförda moderniseringen av associeringsavtalet mellan EU och Mexiko och ingåendet av associeringsavtalet med Mercosur, som båda har potential att fördjupa vårt strategiska partnerskap med Latinamerika, skapa ytterligare möjligheter i våra handelsförbindelser med dessa länder och bidra till att diversifiera leveranskedjorna för den europeiska ekonomin. Parlamentet anser att associeringsavtalet mellan EU och Mercosur är den största överenskommelsen i sitt slag mellan två block och den har potential att skapa en öppen marknad med ungefär 800 miljoner invånare som gynnar båda parter. Parlamentet erinrar om att detta avtal, liksom alla EU:s handelsavtal, måste säkerställa lojal konkurrens och garantera att EU:s produktionsstandarder och produktionsmetoder efterlevs. Parlamentet erinrar om att avhållet innehåller ett tvingande kapitel om hållbar utveckling som måste tillämpas, genomföras och fullt ut utvärderas samt särskilda åtaganden om arbetsrätt och miljöskydd, däribland genomförandet av Parisavtalet om klimatet och tillhörande tillämpningsföreskrifter. Parlamentet betonar att avtalet mellan EU och Mercosur som det ser ut idag inte kan ratificeras. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet är övertygat om att moderniseringen av associeringsavtalet med Chile ytterligare kommer att stärka EU:s närvaro i regionen som helhet och bidra till att främja en internationell handelsagenda baserad på hållbar utveckling, ett starkare skydd för miljö- och arbetsnormer samt respekt för de mänskliga rättigheterna. Parlamentet uppmanar kommissionen att se till att de pågående förhandlingarna uppfyller dessa principer och att en överenskommelse kan nås i god tid. |
| --- | --- |

37.

Pågående förhandlingar om frihandelsavtal

| 38. | Europaparlamentet efterlyser en ambitiös agenda när det gäller att förhandla fram frihandelsavtal, särskilt med Australien, Nya Zeeland, Tunisien, Marocko och Indonesien, som ska vara i linje med den gröna given, med beaktande av vissa jordbruksprodukters känsliga karaktär, såsom nötkött, fårkött, mejeriprodukter och frukt. Parlamentet upprepar sitt krav på ett snabbt inledande av investeringsförhandlingar med Taiwan, och uppmanar kommissionen att inleda ett sonderingsförfarande. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet intar en pragmatisk hållning när det gäller handelsförbindelserna med Förenade kungariket, som bör vara övergripande och ambitiösa och syfta till nolltullsatser och nollkvoter, och de bör baseras på de principer om handel, investeringar och konkurrenskraft som anges i dess rekommendation av den 18 juni 2020 om förhandlingarna om ett nytt partnerskap med Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland (14). Parlamentet konstaterar att det i den politiska förklaringen av den 17 oktober 2019, som stöds av Förenade kungariket, anges att det framtida ekonomiska partnerskapet kommer att bygga på bestämmelser som garanterar lika villkor för en öppen och rättvis konkurrens, särskilt om ingen överenskommelse nås före slutet av 2020. Parlamentet påpekar att EU:s medlemsstater är nettoexportörer till Förenade kungariket och att en lösning som tillgodoser båda parter måste prioriteras, i syfte att säkerställa respekten för och skyddet av de europeiska exportörernas och investerarnas intressen. Parlamentet uppmanar kommissionen att öka konkurrenskraften för EU:s företag och små och medelstora företag. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta tillfället i akt i samband med Förenade kungarikets utträde för att rationalisera EU:s politik, minska byråkratin och öka konkurrenskraften för EU:s företag och små och medelstora företag. Parlamentet betonar att frihandelsavtalet med Förenade kungariket bör syfta till att möjliggöra största möjliga marknadstillträde och underlättande av handeln för att minimera handelsstörningar och säkerställa lika villkor. |
| --- | --- |

40.

Genomförandet av frihandelsavtal

| 41. | Europaparlamentet noterar de resultat som presenteras i kommissionens rapport om genomförandet av frihandelsavtal, särskilt med Sydkorea, Central- och Latinamerika, Kanada och de östliga partnerländerna. Parlamentet betonar att EU:s handelsavtal i de flesta fall uppvisar tydliga resultat när det gäller att uppnå det primära målet att skapa betydande möjligheter för EU:s exportörer på tredjeländers handelsmarknader. Parlamentet påpekar dock att enligt kommissionens uppskattningar har de negativa ekonomiska konsekvenserna av handels- och investeringshinder ökat till följd av den protektionistiska trenden. Parlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta att genomföra konsekvensbedömningar i efterhand, bland annat på hållbarheten, av handelsavtalens inverkan på vår ekonomi. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fortlöpande försöka hitta sätt att stärka handelsförbindelserna och ytterligare fördjupa den ekonomiska integrationen med länderna i det östliga partnerskapet, särskilt med de tre associerade länderna. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Europaparlamentet påminner om den positiva utvecklingen när det gäller handelsavtalet mellan EU och Kanada (Ceta). Parlamentet noterar att under det första hela kalenderår då avtalet tillämpades, ökade den bilaterala handeln med varor, inklusive jordbruksbaserade livsmedelsprodukter, med 10,3 % jämfört med genomsnittet under de tre föregående åren. Parlamentet påminner om att EU:s handelsöverskott med Kanada ökade med 60 % och skapade ytterligare möjligheter för våra exportörer. Parlamentet påminner också om att sedan avtalets preliminära ikraftträdande har de två parterna skapat ett stabilt partnerskap genom att komplettera den ursprungliga texten med viktiga rekommendationer om handel, klimatåtgärder och Parisavtalet, handel och jämställdhet samt små och medelstora företag, och anser att detta visar på dynamiken i genomförandet av ett handelsavtal. Parlamentet uppmanar kommissionen att till parlamentet översända nyare uppgifter om EU:s små och medelstora företags export och avtalets övergripande hållbarhet. Parlamentet påminner om vikten av att stärka genomförandet och uppföljningen av kapitlet om handel och hållbar utveckling. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet upprepar sin oro över den låga utnyttjandegrad för förmåner när det gäller EU-exporter som rapporterats av vissa av EU:s förmånspartner, vilket visar på de begränsade fördelarna med den bilaterala handelsstrategin för mindre ekonomiska aktörer. Parlamentet noterar i synnerhet att det förekommer stora skillnader i utnyttjandet av förmåner när det gäller unionens export till olika handelspartner och att skillnaderna i utnyttjandet av förmånerna är små när det gäller EU:s import från olika handelspartner. Parlamentet uppmanar kommissionen att ytterligare analysera utnyttjandet av förmåner och att ta fram nya innovativa verktyg och praktiska lösningar. Parlamentet betonar vikten av flexibla, enhetliga och enkla ursprungsregler i detta avseende. Parlamentet uppmanar kommissionen att tillsammans med medlemsstaterna arbeta effektivare för mer välfungerande handelsfrämjande strategier och kommunikationsstrategier och att utnyttja den fulla potentialen hos EU:s delegationer världen över. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Europaparlamentet pekar på att det stora antalet handelshinder och icke-handelshinder, de nuvarande skillnaderna i fråga om kontrollnivå och kontrollernas kvalitet, tullförfaranden och sanktionspolicyer vid de platser där varor förs in i EU:s tullunion ofta leder till en snedvridning av handelsflödena, vilket äventyrar den inre marknadens integritet. Parlamentet uppmanar därför med kraft kommissionen att ta itu med denna fråga och se till att företag kan konkurrera rättvist på lika villkor. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Europaparlamentet understryker att skyddet av geografiska beteckningar är en av knäckfrågorna för unionen i förhandlingarna om handelsavtal, och betonar vikten av att EU:s partner följer bestämmelserna i fråga. Parlamentet uppmanar kommissionen att se till att dessa bestämmelser efterlevs i högre grad i befintliga och framtida handelsavtal. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att särskilt undersöka de kumulativa konsekvenserna av EU:s frihandelsavtal när det gäller omläggning av handeln, för EU såväl som för partnerländerna, och att jämföra resultaten med de enskilda konsekvensbedömningarna och med faktiska siffror. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Europaparlamentet betonar vikten av att involvera alla parters nationella parlament, civila samhällen och privata sektor, i synnerhet i handelsförhandlingar. Parlamentet efterlyser ett större deltagande av och samråd med arbetsmarknadens parter och det civila samhället i förhandlingarna om och genomförandet av handelsavtal, särskilt inom ramen för inhemska rådgivande grupper, vars övervakningsroll skulle kunna utvidgas till att omfatta alla delar av handelsavtalen och inte enbart begränsas till kapitlen om hållbar utveckling. |
| --- | --- |

48.

Handel och hållbar utveckling

| 49. | Europaparlamentet påminner om sin ståndpunkt i sitt tidigare betänkande om genomförandet av den gemensamma handelspolitiken. Parlamentet understryker att den handlingsplan med 15 punkter som kommissionen lade fram den 27 februari 2018 utgör en god grund för diskussioner i syfte att förbättra genomförandet av kapitlet om handel och hållbar utveckling. Parlamentet erinrar om att den nya generationens avtal innehåller klausuler om mänskliga rättigheter och kapitel om hållbar utveckling, och att de fullt ut ska genomföras för att säkerställa och främja respekten för mänskliga rättigheter, unionens värden samt högt ställda arbetsnormer, sociala normer och miljönormer. Parlamentet uppmärksammar utvärderingen av kapitlen om hållbar utveckling i kommissionens rapport om genomförandet av frihandelsavtalen, och begär att befintliga bestämmelser om handel och hållbar utveckling genomförs i tid. Parlamentet uppmanar kommissionen att ta fram särskilda och exakta metoder för att övervaka och utvärdera genomförandet av dessa kapitel eftersom det är omöjligt att utvärdera dem på grundval av enbart kvantitativa data. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram förslag om hur man kan stärka genomförandet av kapitlet om hållbar utveckling i handelsavtal. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Europaparlamentet noterar det initiativ som lanserats av kommissionens GD JUST om obligatorisk tillbörlig aktsamhet för EU-företag, inbegripet en skyldighet att beakta tillbörlig aktsamhet i EU:s handelsavtal, samt en mekanism som säkerställer ett effektivt genomförande. Parlamentet påpekar att förslaget om obligatorisk tillbörlig aktsamhet bör säkerställa att dessa åtgärder inte kommer att innebära en extra börda för europeiska små och medelstora företag eller leda till att deras konkurrenskraft minskar. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till kommissionen och medlemsstaterna att på ett konstruktivt sätt delta i förhandlingarna om ett rättsligt bindande FN-fördrag om transnationella företag och andra företag med avseende på mänskliga rättigheter, i syfte att säkerställa tillgång till rättslig prövning för offer för kränkningar av de mänskliga rättigheterna och göra det möjligt för dem att söka gottgörelse. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens initiativ om en europeisk grön giv och betonar att den aktivt bör stödjas genom en europeisk handelsstrategi som är ekologiskt, ekonomiskt och socialt balanserad. Parlamentet välkomnar kommissionens åtagande att se till att efterlevnaden av Parisavtalet om klimatet blir en nödvändig klausul i handelsavtalen. |
| --- | --- |

52.

| 53. | Europaparlamentet konstaterar att det nuvarande tillvägagångssättet redan bidrar till att åtgärda problem med bristande efterlevnad av skyldigheter. Parlamentet uppmanar kommissionen att vara mer uppmärksam och dra lärdom av sina tidigare erfarenheter, vilket gjorts i och med inrättandet av en panel på EU:s begäran inom ramen för frihandelsavtalet mellan EU och Sydkorea efter Sydkoreas underlåtenhet att ratificera Internationella arbetsorganisationens (ILO) konventioner om arbetstagarnas rättigheter, särskilt i fråga om föreningsfrihet och kollektiva förhandlingar. |
| --- | --- |

53.

| 54. | Europaparlamentet påminner om att kommissionens och parlamentets tidiga insatser i handelsförhandlingarna med Mexiko och Vietnam med framgång uppmuntrade båda länderna att, i november 2018 respektive i juni 2019, ratificera ILO:s konvention nr 98 om organisationsrätten och den kollektiva förhandlingsrätten. Parlamentet gratulerar båda länderna till detta viktiga steg. Parlamentet uppmanar kommissionen att övervaka framstegen när det gäller genomförandet av de andra ILO-konventionerna och att utan dröjsmål inrätta det interparlamentariska utskott som man kom överens om inom ramen för frihandelsavtalet mellan EU och Vietnam, med särskild uppmärksamhet på förbudet mot barnarbete. Parlamentet beklagar att Vietnam inte har ratificerat ILO:s konvention nr 87 om föreningsfrihet. Parlamentet uppmanar kommissionen att noga övervaka situationen och att begära samråd med den vietnamesiska regeringen om den underlåter att göra fortlöpande och ihållande ansträngningar för att ratificera, i enlighet med vad som föreskrivs i avtalet. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Europaparlamentet påminner om behovet av en effektiv handlingsplan för att genomföra målet om nolltolerans för barnarbete i frihandelsavtalen, genom att bygga ett starkt partnerskap med icke-statliga organisationer och nationella myndigheter i syfte att ta fram bra sociala och ekonomiska alternativ för familjer och arbetstagare, i överensstämmelse med de åtgärder som vidtas inom ramen för EU:s utvecklingspolitik. |
| --- | --- |

55.

| 56. | Europaparlamentet anser att handelsavtalens kapitel om handel och hållbar utveckling bör vara en av drivkrafterna bakom den europeiska gröna givens yttre dimension. Parlamentet understryker att alla nya mekanismer för koldioxidjustering bör vara förenliga med WTO:s regler och med EU:s frihandelsavtal. Parlamentet betonar att EU-företag inte bör få konkurrensnackdelar. |
| --- | --- |

56.

| 57. | Europaparlamentet noterar att EU:s handels- och investeringspolitik bör utnyttjas för att uppmuntra en ansvarsfull förvaltning av leveranskedjorna, vilket inbegripet att man måste se till att företagen respekterar de mänskliga rättigheterna, arbetstagarrättigheter och miljönormer samt att tillgång till rättslig prövning säkerställs. Parlamentet noterar kommissionens åtaganden om att lägga fram ett lagstiftningsförslag senast 2021. |
| --- | --- |

57.

| 58. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa att mänskliga rättigheter i samband med unilaterala handelspreferenser såsom GSP eller GSP + verkligen efterlevs och övervakas. Parlamentet betonar att EU:s handelspolitik bör bidra till att bekämpa olaglig handel, avskogning och skogsförstörelse. |
| --- | --- |

58.

| 59. | Europaparlamentet anser att man fullt ut måste beakta handelsdimensionen i det 15:e mötet i partskonferensen (COP15) för FN:s konvention om biologisk mångfald. Parlamentet erinrar om sin resolution av den 16 januari 2020 om det 15:e mötet i partskonferensen (COP15) för konventionen om biologisk mångfald (15), där kommissionen och medlemsstaterna uppmanas att aktivt samarbeta med tredjeländer, särskilt genom sina instrument för yttre åtgärder, såsom instrumentet för grannskapspolitik, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete (NDICI), för att främja och fastställa mål för åtgärderna för och styrningen av skyddet, bevarandet och återställandet av den biologiska mångfalden, särskilt i alla multilaterala avtal och handelsavtal, samt åtgärder mot bristande efterlevnad. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att inbegripa verkställbara kapitel om handel och hållbar utveckling i alla framtida handelsavtal. |
| --- | --- |

59.

| 60. | Europaparlamentet kräver att EU med kraft uppmanar sina ekonomiska partner att utöver de vanliga grundläggande ILO-konventionerna ratificera och genomföra konventionerna nr 189 om hushållsanställda, nr 156 om arbetstagare med familjeansvar och nr 190 om våld och trakasserier. |
| --- | --- |

60.

Skydd av EU:s handelsintressen

| 61. | Europaparlamentet påminner om att insatserna för att upprätthålla en regelbaserad handel måste spela en avgörande roll i vår handelsstrategi och välkomnar i detta sammanhang antagandet 2018 av moderniseringspaketet för handelspolitiska skyddsinstrument och det nya granskningssystemet för utländska direktinvesteringar. Parlamentet framhåller att syftet med detta granskningssystem är samarbete och potentiella restriktioner avseende utländska investeringar inom strategiska sektorer för att skydda unionen och dess medlemsstater. Parlamentet uppmanar kommissionen att se till att de handelspolitiska skyddsinstrumenten verkligen verkställs så att det europeiska näringslivet skyddas från otillbörliga marknadsmetoder, och att utvärdera och stärka skyddsinstrumenten för att göra dem bättre lämpade att hantera ovanliga omständigheter och bättre anpassade till att skydda det europeiska näringslivet genom att effektivt förutse marknadsstörningar från handelsflödet. Parlamentet betonar att det krävs en kraftfull granskning och ett starkt samarbete efter covid-19-pandemin, då vissa av EU:s strategiska sektorer skulle kunna utsättas för tryck. Parlamentet betonar dock att det nya granskningssystemet för utländska direktinvesteringar aldrig får användas som en protektionistisk åtgärd. Parlamentet välkomnar vitboken om utländska subventioner och uppmanar kommissionen att vid behov lägga fram ett lagstiftningsförslag om de nuvarande verktygen visar sig vara otillräckliga. |
| --- | --- |

61.

| 62. | Europaparlamentet konstaterar att importen av stål från Kina och andra tredjeländer för närvarande ökar kraftigt, vilket slår hårt mot den europeiska industrin och äventyrar ett stort antal arbetstillfällen. Parlamentet betonar att vid översynen av de nuvarande skyddsåtgärderna beträffande import av stålprodukter måste bland annat de befintliga kvoterna sänkas i enlighet med den importerade överkapaciteten och möjligheten att överföra outnyttjade kvoter tas bort. |
| --- | --- |

62.

| 63. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens tillkännagivande om utnämningen i början av 2020 av en ansvarig för efterlevnaden av handelsavtal för att övervaka och förbättra efterlevnaden av EU:s handelsavtal. Parlamentet noterar att reglerna inom ramen för EU:s handelsavtal bör verkställas på ett korrekt sätt så att deras effektivitet säkerställs och marknadssnedvridningar åtgärdas. Parlamentet understryker att denna nyinrättade tjänst måste fokusera på genomförandet och verkställandet av våra handelsavtal, samt på överträdelser av marknadstillträde och handel och åtaganden om hållbar utveckling. Parlamentet anser att den ansvarige för efterlevnaden av handelsavtal inte bara bör övervaka och verkställa miljö- och arbetarskyddskraven i EU:s handelsavtal med tredjeländer, utan också fokusera på genomförandet av alla kapitel i handelsavtalen för att se till att deras fulla potential utnyttjas. Parlamentet uppmanar kommissionen att ytterligare förtydliga denna roll. |
| --- | --- |

63.

| 64. | Europaparlamentet uppmanar rådet se till att man snabbt når en överenskommelse om instrumentet för internationell upphandling, i syfte att tillhandahålla EU:s aktörer rättssäkerhet, ömsesidighet och lika villkor. Parlamentet kräver att en global katalog över viktiga krisprodukter för hälso- och sjukvården inkluderas, i syfte att förhindra framtida missbruk från tredjelandsleverantörer i den internationella handeln under en global pandemi. Parlamentet noterar att unionens marknader för offentlig upphandling är de mest öppna i världen och att vissa tredjeländer har mycket begränsad tillgång till sådana marknader. Parlamentet betonar hur viktigt det är att främja ömsesidighet och ömsesidig nytta på området marknadstillträde och offentlig upphandling, till förmån för EU:s företag. |
| --- | --- |

64.

| 65. | Europaparlamentet betonar behovet av att ha lämpliga system för granskning av investeringar i alla medlemsstater som skydd mot hot mot säkerheten och den allmänna ordningen. Parlamentet uppmuntrar de medlemsstater som ännu inte har några granskningsmekanismer att införa tillfälliga lösningar, och uppmanar kommissionen att aktivt stödja detta arbete. |
| --- | --- |

65.

| 66. | Europaparlamentet understryker att utländska direktinvesteringar i EU och utländska investerares förvärv av hälso- och sjukvårdsinfrastruktur och annan viktig infrastruktur kan störa EU:s ansträngningar att få bukt med covid-19-pandemin i Europa. Parlamentet välkomnar därför kommissionens meddelande Vägledning till medlemsstaterna angående utländska direktinvesteringar inför tillämpningen av förordningen om granskning av utländska direktinvesteringar. Parlamentet uppmanar med kraft de medlemsstater som ännu inte har inrättat en granskningsmekanism att göra detta så snart som möjligt. Parlamentet uppmanar även alla medlemsstater att använda alla tillgängliga verktyg för att säkerställa att det finns effektiva mekanismer för att bedöma huruvida potentiella investeringar och förvärv skulle kunna hota viktig hälso- och sjukvårdsinfrastruktur i EU, och att vid behov vidta begränsande åtgärder eller blockerande åtgärder. |
| --- | --- |

66.

| 67. | Europaparlamentet upprepar att man måste se till att villkoren blir lika för det europeiska näringslivet, som tillämpar ambitiösa klimatrelaterade, miljömässiga, ekologiska och sociala normer, och de handelspartner som inte tillämpar lika höga normer. Parlamentet anser att det därför snarast möjligt behövs en mekanism för koldioxidjustering vid gränserna som är förenlig med WTO-systemet, förbättrar de globala klimatåtgärderna och skyddar det europeiska näringslivet mot illojal konkurrens. |
| --- | --- |

67.

| 68. | Europaparlamentet uppmanar EU:s ledare och kommissionen att fatta djärva beslut i fråga om reformen av EU:s system för egna medel, däribland införandet av en korg med nya egna medel. Parlamentet bekräftar på nytt sin ståndpunkt enligt interimsbetänkandet om den fleråriga budgetramen avseende möjliga nya egna medel: en gemensam konsoliderad bolagsskattebas, beskattning av digitala tjänster, en skatt på finansiella transaktioner, inkomster från utsläppshandelssystemet, ett plastbidrag och en mekanism för koldioxidjustering vid gränserna som är förenlig med WTO-systemet (16). |
| --- | --- |

68.

| 69. | Europaparlamentet är oroat över den stadiga framväxten av skiljedomsmekanismer mellan investerare och stater genom investeringsavtal. Parlamentet påminner om att sådana parallella rättssystem är utformade för att främja företagens intressen och rättigheter, men inte företagens skyldigheter och ansvar, och kan äventyra staternas politiska utrymme och legitima rätt att reglera. Parlamentet fördömer det faktum att advokatbyråer har börjat erbjuda rådgivning om hur utländska investerare kan väcka talan vid skiljedomstolar till följd av covid-19-relaterade statliga åtgärder. Parlamentet efterlyser ett moratorium för alla klagomål vid skiljedomstolar som rör åtgärder med anknytning till pandemins konsekvenser och dess hälsorelaterade, ekonomiska och sociala dimensioner. |
| --- | --- |

69.

| 70. | Europaparlamentet kräver att förhandlingarna om ett avtal om miljöanpassade varor återupptas och uppmanar kommissionen att föreslå ensidiga ändringar av de tullar som tillämpas på miljöanpassade varor då det kan fastställas att de bidrar till uppnåendet av målen för den europeiska gröna given. |
| --- | --- |

70.

| 71. | Europaparlamentet kräver att den yttre dimensionen av initiativ som rör den cirkulära ekonomin (17) ska ges större utrymme i EU:s förbindelser med tredjeländer genom regleringssamarbete och dialog. |
| --- | --- |

71.

Handel med tjänster och digital handel

| 72. | Europaparlamentet välkomnar de pågående plurilaterala förhandlingarna om viktiga delar av handeln med tjänster, nämligen om inhemsk reglering av tjänster och underlättande av investeringar. Parlamentet konstaterar att en kommersiell närvaro i ett tredjeland är det dominerande sättet för att tillhandahålla handel med tjänster och e-handel. |
| --- | --- |

72.

| 73. | Europaparlamentet betonar att EU är världens överlägset största exportör av tjänster och att tjänsterna står för omkring 70 % av EU:s BNP. Parlamentet framhåller i synnerhet att handeln med tjänster har varit relativt motståndskraftig under covid-19-krisen och understryker dess roll i den ekonomiska återhämtningen i Europa. |
| --- | --- |

73.

| 74. | Europaparlamentet understryker att internationella återhämtningsinsatser måste underlättas genom öppen och rättvis handel, bland annat digital handel, vilket kräver ett moratorium för tullar på elektroniska överföringar. Parlamentet stöder WTO:s gemensamma uttalande om elektronisk handel och förespråkar globala regler inom denna sektor. Parlamentet efterlyser öppenhet för att kunna nå ett meningsfullt resultat när det gäller att underlätta flödet av uppgifter över gränserna och ta itu med omotiverade handelshinder på elektronisk väg, i full överensstämmelse med EU:s lagstiftning om integritet och uppgiftsskydd, inbegripet den allmänna dataskyddsförordningen, och att utnyttja den flexibilitet som införs i förhandlingsdirektiven. Parlamentet välkomnar att ett mycket stort antal WTO-medlemmar deltar i dessa förhandlingar och begär att de hålls så öppna och inkluderande som möjligt. |
| --- | --- |

74.

Små och medelstora företag

| 75. | Europaparlamentet noterar att små och medelstora företag står för omkring 30 % av värdet av EU:s varuexport och utgör mer än 80 % av alla EU-bolag som exporterar varor, men att endast 5 % av de små och medelstora företagen är verksamma på internationell nivå, vilket innebär att en stor majoritet av dem är beroende av den inre marknadens livskraft. Parlamentet anser att ett särskilt kapitel om små och medelstora företag bör ingå i alla föreslagna frihandelsavtal, vilket är fallet med avtalet mellan EU och Japan och det moderniserade avtalet med Mexiko, och att små och medelstora företag bör inkluderas när befintliga frihandelsavtal ses över. Parlamentet noterar att handelshinder och byråkrati är särskilt betungande för små och medelstora företag. Parlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta att stödja mikroföretag och små och medelstora företag, med särskilt fokus på och åtgärder för de mikroföretag och små och medelstora företag som leds av kvinnor. Parlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att särskilt uppmärksamma den särskilda situationen för kvinnoledda mikroföretag och små och medelstora företag när de inrättar hjälpcentraler för export, utnyttja möjligheterna i samband med frihandelsavtal och stärka tjänster, teknik och infrastruktur (såsom tillgång till Internet) som är av särskild vikt för den ekonomiska egenmakten för kvinnor och kvinnoledda mikroföretag och små och medelstora företag. |
| --- | --- |

75.

| 76. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i samarbete med medlemsstaterna, näringslivet och de berörda aktörerna underlätta de små och medelstora företagens användning av och förståelse för ursprungsregler. Parlamentet påminner kommissionen om dess mål att i början av 2020 lansera ett särskilt verktyg för självbedömning för små och medelstora företag när det gäller ursprungsregler på plattformen Access2Market, för att hjälpa företag bedöma huruvida en produkt kan dra nytta av förmånerna i ett visst EU-handelsavtal i syfte att underlätta de små och medelstora företagens utnyttjande av förmånerna i EU:s frihandelsavtal, och se till att små och medelstora företag i slutändan kan dra full nytta av handelsavtal och få tillgång till utländska marknader genom att tillhandahålla användarvänlig, aktuell och praktisk information om handelspolitiken och i synnerhet om frihandelsavtalen. Parlamentet upprepar sin uppmaning till kommissionen att övervaka hur dess handelspolitik påverkar små och medelstora företag, eftersom de spelar en avgörande roll i den internationella handeln, och påminner om att de små och medelstora företagen på grund av sin storlek och sina begränsade resurser på ett oproportionerligt sätt drabbas av administrativa kostnader och byråkrati. |
| --- | --- |

76.

Jämställdhet och handel

| 77. | Europaparlamentet betonar möjligheten för EU:s frihandelsavtal att främja jämställdhet och stärka kvinnors ekonomiska ställning i tredjeländer, och uppmanar kommissionen att bekämpa utnyttjandet av kvinnor. Parlamentet uppmanar kommissionen och rådet att föreslå förhandlingar om ett särskilt kapitel om jämställdhet i EU:s handels- och investeringsavtal. Parlamentet stöder de rekommendationer om jämställdhet och handel som utfärdats av EU:s och Kanadas gemensamma kommitté om att inrätta en plattform som kan främja förståelse för hur handelsavtal kan bidra till jämställdhet. |
| --- | --- |

77.

| 78. | Europaparlamentet noterar att de 26 konsekvensbedömningarna om hållbarhet som slutfördes i juni 2017 inte innehöll någon specifik statistik om handel och jämställdhet och att 2018 års genomföranderapport inte heller innehåller några sådana uppgifter. Parlamentet insisterar på behovet av att börja samla in könsuppdelade uppgifter, och förväntar sig att nästa rapport innehåller omfattande uppgifter om frihandelsavtalens effekter i enlighet med kommissionens åtagande. Parlamentet framhåller i detta avseende att den könsbaserade utvärdering som Kanada gjort kan vara värd att tillämpa som bästa praxis. |
| --- | --- |

78.

| 79. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att de inhemska rådgivande gruppernas sammansättning är könsbalanserad, att en handels- och jämställdhetskommitté inrättas inom ramen för varje frihandelsavtal för att identifiera brister och att tvistlösningsmekanismen tillämpas på jämställdhetsfrågor, vilket är fallet med frihandelsavtalet mellan Kanada och Israel. |
| --- | --- |

79.

o

o o

| 80. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen, till medlemsstaternas nationella parlament samt till Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén. |
| --- | --- |

80.

---

(1)  Antagna texter, P8_TA(2018)0230.

(2)  Antagna texter, P8_TA(2018)0477.

(3)  EUT C 307, 30.8.2018, s. 109.

(4)  EUT C 101, 16.3.2018, s. 30.

(5)  EUT C 101, 16.3.2018, s. 19.

(6)  EUT C 407, 4.11.2016, s. 2.

(7)  Antagna texter, P8_TA(2018)0066.

(8)  https://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2020/february/tradoc_158619.pdf

(9)  EUT L 771, 15.3.2020, s. 1.

(10)  Europaparlamentets resolution av den 9 juni 2015 om EU:s strategi för jämställdhet efter 2015.

(11)  Europaparlamentets resolution av den 13 mars 2018 om jämställdhet i EU:s handelsavtal.

(12)  Europaparlamentets resolution av den 12 maj 2016 om Kinas status som marknadsekonomi (EUT C 76, 28.2.2018, s. 43).

(13)  https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/en/ip_20_161.

(14)  Antagna texter, P9_TA(2020)0152.

(15)  Antagna texter, P9_TA(2020)0015.

(16)  Europaparlamentets resolution av den 15 maj 2020 om den nya fleråriga budgetramen, egna medel och återhämtningsplanen (Antagna texter, P9_TA(2020)0124).

(17)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SV/TXT/HTML/?uri=CELEX:52020DC0098&from=EN?

---

Torsdag den 8 oktober 2020

| 29.9.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 395/28 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 395/28

---

P9_TA(2020)0255

Invändning mot en genomförandeakt

Europaparlamentets resolution av den 8 oktober 2020 om utkastet till kommissionens förordning om ändring av bilagan till förordning (EU) nr 231/2012 om fastställande av specifikationer för de livsmedelstillsatser som förtecknas i bilagorna II och III till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1333/2008 vad gäller specifikationerna för titandioxid (E 171) (D066794/04 – 2020/2795(RPS))

(2021/C 395/03)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till kommissionens förordning om ändring av bilagan till förordning (EU) nr 231/2012 om fastställande av specifikationer för de livsmedelstillsatser som förtecknas i bilagorna II och III till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1333/2008 vad gäller specifikationerna för titandioxid (E 171) (D066794/04, |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till kommissionens förordning om ändring av bilagan till förordning (EU) nr 231/2012 om fastställande av specifikationer för de livsmedelstillsatser som förtecknas i bilagorna II och III till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1333/2008 vad gäller specifikationerna för titandioxid (E 171) (D066794/04,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1333/2008 av den 16 december 2008 om livsmedelstillsatser (1), särskilt artikel 14, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1333/2008 av den 16 december 2008 om livsmedelstillsatser (1), särskilt artikel 14,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1331/2008 av den 16 december 2008 om fastställande av ett enhetligt förfarande för godkännande av livsmedelstillsatser, livsmedelsenzymer och livsmedelsaromer (2), särskilt artikel 7.5, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1331/2008 av den 16 december 2008 om fastställande av ett enhetligt förfarande för godkännande av livsmedelstillsatser, livsmedelsenzymer och livsmedelsaromer (2), särskilt artikel 7.5,

| — | med beaktande av den sammanfattande rapporten av den 13 maj 2019 från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den sammanfattande rapporten av den 13 maj 2019 från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder (3),

| — | med beaktande av det uttalande som antogs av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) den 10 maj 2019, och som offentliggjordes den 12 juni 2019 (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det uttalande som antogs av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) den 10 maj 2019, och som offentliggjordes den 12 juni 2019 (4),

| — | med beaktande av artikel 5a.3 b och 5a.5 i rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 5a.3 b och 5a.5 i rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (5),

| — | med beaktande av artikel 112.2, 112.3 och 112.4 c i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 112.2, 112.3 och 112.4 c i arbetsordningen,

| — | med beaktande av förslaget till resolution från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till resolution från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet, och av följande skäl:

| A. | Förordning (EG) nr 1333/2008 innehåller bestämmelser om livsmedelstillsatser som används i livsmedel i syfte att säkerställa en effektivt fungerande inre marknad samt en hög skyddsnivå för människors hälsa och en hög nivå på konsumentskyddet, inbegripet skyddet av konsumenternas intressen och god sed inom handeln med livsmedel, när så är lämpligt med beaktande av skyddet av miljön. |
| --- | --- |

A.

Förordning (EG) nr 1333/2008 innehåller bestämmelser om livsmedelstillsatser som används i livsmedel i syfte att säkerställa en effektivt fungerande inre marknad samt en hög skyddsnivå för människors hälsa och en hög nivå på konsumentskyddet, inbegripet skyddet av konsumenternas intressen och god sed inom handeln med livsmedel, när så är lämpligt med beaktande av skyddet av miljön.

| B. | I förordning (EG) nr 1331/2008 fastställs ett enhetligt förfarande för bedömning och godkännande av bland annat livsmedelstillsatser, som ska bidra till den fria rörligheten för livsmedel inom unionen och till en hög skyddsnivå för människors hälsa och en hög nivå på konsumentskyddet, inbegripet skyddet av konsumenternas intressen. |
| --- | --- |

B.

I förordning (EG) nr 1331/2008 fastställs ett enhetligt förfarande för bedömning och godkännande av bland annat livsmedelstillsatser, som ska bidra till den fria rörligheten för livsmedel inom unionen och till en hög skyddsnivå för människors hälsa och en hög nivå på konsumentskyddet, inbegripet skyddet av konsumenternas intressen.

Användning av titandioxid (E 171) i livsmedel

| C. | Titandioxid (E 171) är en livsmedelstillsats som delvis består av nanopartiklar och huvudsakligen förekommer i livsmedel såsom konfektyr, kakor, desserter, glass, kex, chokladkakor, bageri- och konditorivaror. Dess främsta funktion är att göra produkterna vita eller ogenomskinliga. |
| --- | --- |

C.

Titandioxid (E 171) är en livsmedelstillsats som delvis består av nanopartiklar och huvudsakligen förekommer i livsmedel såsom konfektyr, kakor, desserter, glass, kex, chokladkakor, bageri- och konditorivaror. Dess främsta funktion är att göra produkterna vita eller ogenomskinliga.

| D. | Titandioxid (E 171) används främst i livsmedel som är särskilt populära bland barn, såsom tuggummi, godis, choklad och glass, vilket väcker farhågor om den potentiellt höga exponering som denna känsliga del av befolkningen utsätts för. |
| --- | --- |

D.

Titandioxid (E 171) används främst i livsmedel som är särskilt populära bland barn, såsom tuggummi, godis, choklad och glass, vilket väcker farhågor om den potentiellt höga exponering som denna känsliga del av befolkningen utsätts för.

Säkerhetsriskbedömning

| E. | Efsa pekade redan i sitt vetenskapliga yttrande av den 28 juni 2016 (6) om titandioxid (E 171) på avsaknaden av uppgifter, vilket hindrar en fullständig riskbedömning av tillsatsen. Osäkerheten kring säkerheten hos titandioxid (E 171) beror delvis på att tillverkarna inte har lämnat de uppgifter som krävs för riskbedömningen. |
| --- | --- |

E.

Efsa pekade redan i sitt vetenskapliga yttrande av den 28 juni 2016 (6) om titandioxid (E 171) på avsaknaden av uppgifter, vilket hindrar en fullständig riskbedömning av tillsatsen. Osäkerheten kring säkerheten hos titandioxid (E 171) beror delvis på att tillverkarna inte har lämnat de uppgifter som krävs för riskbedömningen.

| F. | Ett betydande antal vetenskapliga publikationer (7) på senare tid har ifrågasatt säkerheten hos titandioxid (E 171) och lyft fram potentiella risker med intag av titandioxid. |
| --- | --- |

F.

Ett betydande antal vetenskapliga publikationer (7) på senare tid har ifrågasatt säkerheten hos titandioxid (E 171) och lyft fram potentiella risker med intag av titandioxid.

| G. | Den franska myndigheten för livsmedels-, miljö- och arbetsmiljöfrågor (Anses) identifierade i sitt yttrande av den 12 april 2019 (8) möjliga cancerogena effekter av titandioxid (E 171), bland andra negativa effekter, och drog slutsatsen att det fortfarande råder vetenskaplig osäkerhet kring säkerheten hos titandioxid (E 171) och saknas uppgifter, vilket innebär att eventuella farhågor om den potentiella toxiciteten hos titandioxid (E 171) för konsumenterna inte kan avfärdas. Det nederländska kontoret för riskbedömning och forskning (BuRO) (9) har också pekat på luckor och osäkerheter i uppgifterna. |
| --- | --- |

G.

Den franska myndigheten för livsmedels-, miljö- och arbetsmiljöfrågor (Anses) identifierade i sitt yttrande av den 12 april 2019 (8) möjliga cancerogena effekter av titandioxid (E 171), bland andra negativa effekter, och drog slutsatsen att det fortfarande råder vetenskaplig osäkerhet kring säkerheten hos titandioxid (E 171) och saknas uppgifter, vilket innebär att eventuella farhågor om den potentiella toxiciteten hos titandioxid (E 171) för konsumenterna inte kan avfärdas. Det nederländska kontoret för riskbedömning och forskning (BuRO) (9) har också pekat på luckor och osäkerheter i uppgifterna.

| H. | Efsa hänvisar i sitt senaste uttalande om titandioxid (E 171) i livsmedel (10) till Anses yttrande och erkänner också ett antal osäkerhetsfaktorer när det gäller säkerheten vid dess användning. |
| --- | --- |

H.

Efsa hänvisar i sitt senaste uttalande om titandioxid (E 171) i livsmedel (10) till Anses yttrande och erkänner också ett antal osäkerhetsfaktorer när det gäller säkerheten vid dess användning.

| I. | 19 vetenskapsmän från åtta olika länder träffades i februari 2016 vid Internationella centret för cancerforskning (IARC) i Lyon, Frankrike, för att göra en ny bedömning av cancerogeniteten hos titandioxid (E 171) och kom fram till att det bör klassificeras som möjligen cancerframkallande för människor (dvs. grupp 2B) (11). |
| --- | --- |

I.

19 vetenskapsmän från åtta olika länder träffades i februari 2016 vid Internationella centret för cancerforskning (IARC) i Lyon, Frankrike, för att göra en ny bedömning av cancerogeniteten hos titandioxid (E 171) och kom fram till att det bör klassificeras som möjligen cancerframkallande för människor (dvs. grupp 2B) (11).

| J. | Det amerikanska arbetsmiljöverket, National Institute for Occupational Safety and Health (Niosh), har fastställt att exponering för ultrafin titandioxid (E 171) bör betraktas som potentiellt cancerframkallande i arbetsmiljön (12). |
| --- | --- |

J.

Det amerikanska arbetsmiljöverket, National Institute for Occupational Safety and Health (Niosh), har fastställt att exponering för ultrafin titandioxid (E 171) bör betraktas som potentiellt cancerframkallande i arbetsmiljön (12).

Riskhanteringsbeslut

| K. | Den franska regeringen antog, till följd av Anses yttrande och Efsas efterföljande uttalande som inte kunde avfärda farhågorna, ett dekret som förbjuder försäljningen av livsmedelsprodukter som innehåller titandioxid (E 171) från och med den 1 januari 2020, som en försiktighetsåtgärd för att skydda konsumenternas hälsa. |
| --- | --- |

K.

Den franska regeringen antog, till följd av Anses yttrande och Efsas efterföljande uttalande som inte kunde avfärda farhågorna, ett dekret som förbjuder försäljningen av livsmedelsprodukter som innehåller titandioxid (E 171) från och med den 1 januari 2020, som en försiktighetsåtgärd för att skydda konsumenternas hälsa.

| L. | Trots denna bakgrund lade kommissionen, i stället för att föreslå en utfasning av användningen av titandioxid (E 171) i livsmedelsprodukter, fram ett utkast till förordning om ändring av definitionen av och specifikationerna för denna livsmedelstillsats, som gör det fortsatt möjligt att lagligen släppa ut och hålla kvar titandioxid (E 171) på marknaden. |
| --- | --- |

L.

Trots denna bakgrund lade kommissionen, i stället för att föreslå en utfasning av användningen av titandioxid (E 171) i livsmedelsprodukter, fram ett utkast till förordning om ändring av definitionen av och specifikationerna för denna livsmedelstillsats, som gör det fortsatt möjligt att lagligen släppa ut och hålla kvar titandioxid (E 171) på marknaden.

| M. | Varje beslut att inte förbjuda titandioxid (E 171) på marknaden missgynnar företag som har valt att tillämpa försiktighetsprincipen och har ersatt eller tagit bort titandioxid (E 171) från sina produkter. |
| --- | --- |

M.

Varje beslut att inte förbjuda titandioxid (E 171) på marknaden missgynnar företag som har valt att tillämpa försiktighetsprincipen och har ersatt eller tagit bort titandioxid (E 171) från sina produkter.

Försiktighetsprincipen och ”andra faktorer”

| N. | I artikel 191.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) fastslås det att försiktighetsprincipen är en av unionens grundläggande principer. |
| --- | --- |

N.

I artikel 191.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) fastslås det att försiktighetsprincipen är en av unionens grundläggande principer.

| O. | I artikel 168.1 i EUF-fördraget står det att ”[e]n hög hälsoskyddsnivå för människor ska säkerställas vid utformning och genomförande av all unionspolitik och alla unionsåtgärder”. |
| --- | --- |

O.

I artikel 168.1 i EUF-fördraget står det att ”[e]n hög hälsoskyddsnivå för människor ska säkerställas vid utformning och genomförande av all unionspolitik och alla unionsåtgärder”.

| P. | Mer än 85 000 medborgare runtom i Europa har redan undertecknat en framställning (13) till stöd för det franska förbudet mot titandioxid (E 171) och har begärt att försiktighetsprincipen ska tillämpas med tanke på osäkerheten i fråga om livsmedelstillsatser som inte har något näringsmässigt syfte och som kan utgöra en risk för konsumenterna. |
| --- | --- |

P.

Mer än 85 000 medborgare runtom i Europa har redan undertecknat en framställning (13) till stöd för det franska förbudet mot titandioxid (E 171) och har begärt att försiktighetsprincipen ska tillämpas med tanke på osäkerheten i fråga om livsmedelstillsatser som inte har något näringsmässigt syfte och som kan utgöra en risk för konsumenterna.

| Q. | Vid godkännande av livsmedelstillsatser kan man också ta hänsyn till andra faktorer av betydelse för den aktuella frågan, däribland samhällsrelaterade, ekonomiska, traditionsrelaterade, etiska och miljörelaterade faktorer, försiktighetsprincipen samt huruvida kontroller är genomförbara, i enlighet med vad som anges i förordning (EG) nr 1331/2008. |
| --- | --- |

Q.

Vid godkännande av livsmedelstillsatser kan man också ta hänsyn till andra faktorer av betydelse för den aktuella frågan, däribland samhällsrelaterade, ekonomiska, traditionsrelaterade, etiska och miljörelaterade faktorer, försiktighetsprincipen samt huruvida kontroller är genomförbara, i enlighet med vad som anges i förordning (EG) nr 1331/2008.

Villkor för godkännande och alternativ

| R. | Enligt artikel 6 i förordning (EG) nr 1333/2008 får en livsmedelstillsats endast godkännas om dess användning är säker, det finns ett skäligt tekniskt behov och om konsumenten inte vilseleds av användningen, utan livsmedelstillsatsen tvärtom har fördelar för konsumenten. |
| --- | --- |

R.

Enligt artikel 6 i förordning (EG) nr 1333/2008 får en livsmedelstillsats endast godkännas om dess användning är säker, det finns ett skäligt tekniskt behov och om konsumenten inte vilseleds av användningen, utan livsmedelstillsatsen tvärtom har fördelar för konsumenten.

| S. | Titandioxid (E 171) används endast för estetiska ändamål och har inget näringsvärde och fyller inte heller någon gynnsam teknisk funktion i livsmedel. |
| --- | --- |

S.

Titandioxid (E 171) används endast för estetiska ändamål och har inget näringsvärde och fyller inte heller någon gynnsam teknisk funktion i livsmedel.

| T. | Det finns inget övertygande tekniskt behov av att använda titandioxid (E 171), och många livsmedelstillverkare och detaljhandlare som är verksamma på den franska marknaden har framgångsrikt lyckats ta bort titandioxid (E 171) från sina produkter för att följa det franska dekretet om förbud mot utsläppande på marknaden av livsmedel som innehåller tillsatsen (14). Vissa multinationella företag har förbundit sig att ta bort titandioxid (E 171) från sin livsmedelsportfölj (15). |
| --- | --- |

T.

Det finns inget övertygande tekniskt behov av att använda titandioxid (E 171), och många livsmedelstillverkare och detaljhandlare som är verksamma på den franska marknaden har framgångsrikt lyckats ta bort titandioxid (E 171) från sina produkter för att följa det franska dekretet om förbud mot utsläppande på marknaden av livsmedel som innehåller tillsatsen (14). Vissa multinationella företag har förbundit sig att ta bort titandioxid (E 171) från sin livsmedelsportfölj (15).

| U. | De flesta medlemsstater har hittills haft svårt att verkställa kravet på märkning av nanopartiklar i livsmedel. Undersökningar utförda av konsumentgrupper i Spanien, Belgien, Italien och Tyskland har hittat nanopartiklar av titandioxid (E 171) i proportioner som överstiger 50 %, utan att tillsatsen har märkts som ”nano” (16), bland annat i livsmedel såsom sötsaker, tuggummi och kakor som ofta konsumeras av barn och andra känsliga befolkningsgrupper. |
| --- | --- |

U.

De flesta medlemsstater har hittills haft svårt att verkställa kravet på märkning av nanopartiklar i livsmedel. Undersökningar utförda av konsumentgrupper i Spanien, Belgien, Italien och Tyskland har hittat nanopartiklar av titandioxid (E 171) i proportioner som överstiger 50 %, utan att tillsatsen har märkts som ”nano” (16), bland annat i livsmedel såsom sötsaker, tuggummi och kakor som ofta konsumeras av barn och andra känsliga befolkningsgrupper.

| 1. | Europaparlamentet motsätter sig antagandet av utkastet till kommissionens förordning. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet anser att utkastet till kommissionens förordning inte är förenligt med syftet och innehållet i förordningarna (EG) nr 1333/2008 och (EG) nr 1331/2008. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet anser att ett fortsatt tillåtande av utsläppande på marknaden och försäljning av titandioxid (E 171) som livsmedelstillsats strider mot bestämmelserna i artikel 6 i förordning (EG) nr 1333/2008 och kan ha negativa effekter på de europeiska konsumenternas hälsa. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att dra tillbaka sitt utkast till förordning. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att tillämpa försiktighetsprincipen och ta bort titandioxid (E 171) från unionsförteckningen över tillåtna livsmedelstillsatser. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

6.

---

(1)  EUT L 354, 31.12.2008, s. 16.

(2)  EUT L 354, 31.12.2008, s. 1.

(3)  https://ec.europa.eu/food/sites/food/files/safety/docs/reg-com_toxic_20190513_sum.pdf

(4)  ”EFSA statement on the review of the risks related to the exposure to the food additive titanium dioxide (E 171) performed by the French Agency for Food, Environmental and Occupational Health and Safety (ANSES)”, EFSA Journal, vol. 17(2019):6, artikelnr 5714, https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/5714.

(5)  EGT L 184, 17.7.1999, s. 23.

(6)  ”Re-evaluation of titanium dioxide (E 171) as a food additive”, EFSA Journal, vol. 14(2016):9, artikelnr 4545, https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/4545.

(7)  Se Avicenns förteckning över de senaste akademiska publikationerna om negativa effekter av E 171 och/eller nanopartiklar av titandioxid via oral exponering, som finns på http://veillenanos.fr/wakka.php?wiki=RisQIngestionNpTiO2/download&file=20190911AvicennE171recentpublications.pdf; Skocaj, M., Filipic, M., Petkovic, J., och Novak, S., ”Titanium dioxide in our everyday life; is it safe?”, Radiology and Oncology, dec 2011, vol. 45(4), s. 227–247, https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC3423755/; och Pinget, G., et al, ”Impact of the Food Additive Titanium Dioxide (E171) on Gut Microbiota-Host Interaction”, Frontiers in Nutrition, 14 maj 2019, https://www.frontiersin.org/articles/10.3389/fnut.2019.00057/full.

(8)  Yttrande från den franska myndigheten för livsmedels-, miljö- och arbetsmiljöfrågor (Anses) om riskerna i samband med intag av livsmedelstillsatsen E 171, som finns på https://www.anses.fr/en/system/files/ERCA2019SA0036EN.pdf.

(9)  https://www.nvwa.nl/documenten/consument/eten-drinken-roken/overige-voedselveiligheid/risicobeoordelingen/advies-van-buro-over-de-mogelijke-gezondheidseffecten-van-het-voedseladditief-titaniumdioxide-e171

(10)  ”EFSA statement on the review of the risks related to the exposure to the food additive titanium dioxide (E 171) performed by the French Agency for Food, Environmental and Occupational Health and Safety (ANSES)”, EFSA Journal, vol. 17(2019):6, artikelnr 5714, https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/10.2903/j.efsa.2019.5714.

(11)  ”IARC Monographs on the Evaluation of Carcinogenic Risks to Humans”, vol. 93, ”Carbon Black, Titanium Dioxide, and Talc”, https://publications.iarc.fr/Book-And-Report-Series/Iarc-Monographs-On-The-Identification-Of-Carcinogenic-Hazards-To-Humans/Carbon-Black-Titanium-Dioxide-And-Talc-2010.

(12)  ”Occupational Exposure to Titanium Dioxide”, Current Intelligence Bulletin 63, https://www.cdc.gov/niosh/docs/2011-160/pdfs/2011-160.pdf.

(13)  https://you.wemove.eu/campaigns/support-the-french-ban-on-potentially-harmful-food-additive-e171

(14)  Minst 340 livsmedel som tidigare innehöll titandioxid (E 171) har omformats för att bli ”fria från E 171” på mycket kort tid, enligt den (icke uttömmande) onlineinventeringen av Agir pour l’Environnement, https://infonano.agirpourlenvironnement.org/liste-verte/. Mindre producenter, som kan ha större tekniska hinder än större aktörer, har erbjudits stöd från sina branschorganisationer för att få bort titandioxid (E 171) från sina produkter, enligt ett pressmeddelande från det franska ekonomi- och finansministeriet från 2018, https://www.economie.gouv.fr/files/files/directions_services/dgccrf/presse/communique/2018/CP_Nanoparticules201804.pdf.

(15)  https://www.centerforfoodsafety.org/press-releases/4550/top-candy-company-mars-commits-to-phasing-out-harmful-nanoparticles-from-food-products

(16)  Bland annat Altroconsumo i Italien, OCU i Spanien, Test-Achats i Belgien och UFC – Que Choisir i Frankrike.

---

| 29.9.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 395/32 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 395/32

---

P9_TA(2020)0256

Invändning mot en genomförandeakt

Europaparlamentets resolution av den 8 oktober 2020 om utkastet till kommissionens förordning om ändring av förordning (EG) nr 1881/2006 vad gäller fastställande av gränsvärden för akrylamid i vissa livsmedel för spädbarn och småbarn (D067815/03 – 2020/2735(RPS))

(2021/C 395/04)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till kommissionens förordning om ändring av förordning (EG) nr 1881/2006 vad gäller fastställande av gränsvärden för akrylamid i vissa livsmedel för spädbarn och småbarn (D067815/03, |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till kommissionens förordning om ändring av förordning (EG) nr 1881/2006 vad gäller fastställande av gränsvärden för akrylamid i vissa livsmedel för spädbarn och småbarn (D067815/03,

| — | med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 315/93 av den 8 februari 1993 om fastställande av gemenskapsförfaranden för främmande ämnen i livsmedel (1), särskilt artikel 2.3, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 315/93 av den 8 februari 1993 om fastställande av gemenskapsförfaranden för främmande ämnen i livsmedel (1), särskilt artikel 2.3,

| — | med beaktande av kommissionens förordning (EU) 2017/2158 av den 20 november 2017 om fastställande av förebyggande och reducerande åtgärder och av åtgärdsnivåer för att minska förekomsten av akrylamid i livsmedel (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förordning (EU) 2017/2158 av den 20 november 2017 om fastställande av förebyggande och reducerande åtgärder och av åtgärdsnivåer för att minska förekomsten av akrylamid i livsmedel (2),

| — | med beaktande av det vetenskapliga yttrande om akrylamid i livsmedel som antogs av panelen för främmande ämnen i livsmedelskedjan vid Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) den 30 april 2015 och som offentliggjordes den 4 juni 2015 (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det vetenskapliga yttrande om akrylamid i livsmedel som antogs av panelen för främmande ämnen i livsmedelskedjan vid Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) den 30 april 2015 och som offentliggjordes den 4 juni 2015 (3),

| — | med beaktande av artikel 5a.3 b i rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som ska tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 5a.3 b i rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som ska tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (4),

| — | med beaktande av artikel 112.2, 112.3 och 112.4 c i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 112.2, 112.3 och 112.4 c i arbetsordningen,

| — | med beaktande av förslaget till resolution från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till resolution från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet, och av följande skäl:

Allmänt

| A. | Akrylamid är en kemisk förening i livsmedel som bildas av de naturligt förekommande ämnena fri asparagin och socker under behandling vid hög temperatur, såsom stekning, rostning och bakning. |
| --- | --- |

A.

Akrylamid är en kemisk förening i livsmedel som bildas av de naturligt förekommande ämnena fri asparagin och socker under behandling vid hög temperatur, såsom stekning, rostning och bakning.

| B. | Konsumenterna exponeras för akrylamid genom industriellt framställda livsmedel, såsom chips, bröd, kex och kaffe, men också genom matlagning i hemmet, t.ex. när de rostar bröd eller tillagar pommes frites. |
| --- | --- |

B.

Konsumenterna exponeras för akrylamid genom industriellt framställda livsmedel, såsom chips, bröd, kex och kaffe, men också genom matlagning i hemmet, t.ex. när de rostar bröd eller tillagar pommes frites.

| C. | Spädbarn, småbarn och andra barn är den mest utsatta åldersgruppen med tanke på deras lägre kroppsvikt, och de är därför särskilt sårbara. Det är välkänt att barn har en högre ämnesomsättning på grund av det större förhållandet mellan lever och kroppsvikt, vilket gör det mer sannolikt att glycidamid (akrylamidmetabolit som bildas genom biotransformation) kan bildas snabbare hos barn, vilket i sin tur ökar risken för akrylamidtoxicitet hos barn (5). |
| --- | --- |

C.

Spädbarn, småbarn och andra barn är den mest utsatta åldersgruppen med tanke på deras lägre kroppsvikt, och de är därför särskilt sårbara. Det är välkänt att barn har en högre ämnesomsättning på grund av det större förhållandet mellan lever och kroppsvikt, vilket gör det mer sannolikt att glycidamid (akrylamidmetabolit som bildas genom biotransformation) kan bildas snabbare hos barn, vilket i sin tur ökar risken för akrylamidtoxicitet hos barn (5).

Säkerhetsrisker

| D. | Enligt den harmoniserade klassificering och märkning som godkänts av unionen (CLP00) är akrylamid giftigt vid förtäring och kan orsaka genetiska defekter, kan orsaka cancer, orsakar organskador genom lång eller upprepad exponering, är skadligt vid hudkontakt, orsakar allvarlig ögonirritation, är skadligt vid inandning, misstänks kunna skada fertiliteten, irriterar huden och kan orsaka allergisk hudreaktion. Den klassificering som företag tillhandahåller Europeiska kemikaliemyndigheten (Echa) i Reach-registreringar visar dessutom att detta ämne misstänks skada fertiliteten eller det ofödda barnet (6). |
| --- | --- |

D.

Enligt den harmoniserade klassificering och märkning som godkänts av unionen (CLP00) är akrylamid giftigt vid förtäring och kan orsaka genetiska defekter, kan orsaka cancer, orsakar organskador genom lång eller upprepad exponering, är skadligt vid hudkontakt, orsakar allvarlig ögonirritation, är skadligt vid inandning, misstänks kunna skada fertiliteten, irriterar huden och kan orsaka allergisk hudreaktion. Den klassificering som företag tillhandahåller Europeiska kemikaliemyndigheten (Echa) i Reach-registreringar visar dessutom att detta ämne misstänks skada fertiliteten eller det ofödda barnet (6).

| E. | Utöver detta har degeneration av perifera nervsystemet och nervterminaler i vissa områden i hjärnan med anknytning till minne, inlärning och kognitiva funktioner observerats (7). |
| --- | --- |

E.

Utöver detta har degeneration av perifera nervsystemet och nervterminaler i vissa områden i hjärnan med anknytning till minne, inlärning och kognitiva funktioner observerats (7).

| F. | I det vetenskapliga yttrande om akrylamid i livsmedel som antogs av panelen för främmande ämnen i livsmedelskedjan den 30 april 2015 (8) identifierades, utifrån alla tillgängliga uppgifter, fyra möjliga kritiska slutpunkter (endpoints) för akrylamidtoxicitet, närmare bestämt neurotoxicitet, effekter på mäns fortplantningsförmåga, utvecklingstoxicitet och cancerogenitet. Panelen konstaterade också att akrylamid är en könscellsmutagen och att det för närvarande inte finns några etablerade förfaranden för riskbedömning med hjälp av denna slutpunkt. Mer specifikt bekräftade panelen tidigare utvärderingar som visar att akrylamid i livsmedel kan öka risken för att utveckla cancer hos konsumenter i alla åldersgrupper. |
| --- | --- |

F.

I det vetenskapliga yttrande om akrylamid i livsmedel som antogs av panelen för främmande ämnen i livsmedelskedjan den 30 april 2015 (8) identifierades, utifrån alla tillgängliga uppgifter, fyra möjliga kritiska slutpunkter (endpoints) för akrylamidtoxicitet, närmare bestämt neurotoxicitet, effekter på mäns fortplantningsförmåga, utvecklingstoxicitet och cancerogenitet. Panelen konstaterade också att akrylamid är en könscellsmutagen och att det för närvarande inte finns några etablerade förfaranden för riskbedömning med hjälp av denna slutpunkt. Mer specifikt bekräftade panelen tidigare utvärderingar som visar att akrylamid i livsmedel kan öka risken för att utveckla cancer hos konsumenter i alla åldersgrupper.

| G. | Akrylamidtoxicitet erkändes redan 2002 i en gemensam rapport från FAO/WHO (9). Internationella centret för cancerforskning (IARC) har klassificerat akrylamid som sannolikt cancerframkallande för människor (10), Förenta staternas National Toxicology Program har klassificerat akrylamid som något som rimligen kan förutses vara cancerframkallande för människor (11) och Förenta staternas miljövårdsmyndighet (U.S. Environmental Protection Agency) har klassificerat akrylamid som sannolikt cancerframkallande för människor (12). |
| --- | --- |

G.

Akrylamidtoxicitet erkändes redan 2002 i en gemensam rapport från FAO/WHO (9). Internationella centret för cancerforskning (IARC) har klassificerat akrylamid som sannolikt cancerframkallande för människor (10), Förenta staternas National Toxicology Program har klassificerat akrylamid som något som rimligen kan förutses vara cancerframkallande för människor (11) och Förenta staternas miljövårdsmyndighet (U.S. Environmental Protection Agency) har klassificerat akrylamid som sannolikt cancerframkallande för människor (12).

| H. | De hormonstörande egenskaperna hos akrylamid har diskuterats i åtskilliga vetenskapliga studier (13), och det finns ett akut behov av att undersöka detta ytterligare. |
| --- | --- |

H.

De hormonstörande egenskaperna hos akrylamid har diskuterats i åtskilliga vetenskapliga studier (13), och det finns ett akut behov av att undersöka detta ytterligare.

Försiktighetsprincipen

| I. | I artikel 191.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) fastslås att försiktighetsprincipen är en av unionens grundläggande principer. |
| --- | --- |

I.

I artikel 191.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) fastslås att försiktighetsprincipen är en av unionens grundläggande principer.

| J. | I artikel 168.1 i EUF-fördraget fastställs att ”[e]n hög hälsoskyddsnivå för människor ska säkerställas vid utformning och genomförande av all unionspolitik och alla unionsåtgärder”. |
| --- | --- |

J.

I artikel 168.1 i EUF-fördraget fastställs att ”[e]n hög hälsoskyddsnivå för människor ska säkerställas vid utformning och genomförande av all unionspolitik och alla unionsåtgärder”.

Särskilda rättsliga krav

| K. | I artikel 2.1 och 2.2 i förordning (EEG) nr 315/93 föreskrivs att livsmedel som innehåller ett främmande ämne i en mängd som inte kan godtas med hänsyn till folkhälsan, i synnerhet vad gäller giftighet, inte får släppas ut på marknaden, och att halten av främmande ämnen ska hållas så låg som rimligen är möjligt med hjälp av god tillverkningssed i alla led av livsmedelsproduktionen. |
| --- | --- |

K.

I artikel 2.1 och 2.2 i förordning (EEG) nr 315/93 föreskrivs att livsmedel som innehåller ett främmande ämne i en mängd som inte kan godtas med hänsyn till folkhälsan, i synnerhet vad gäller giftighet, inte får släppas ut på marknaden, och att halten av främmande ämnen ska hållas så låg som rimligen är möjligt med hjälp av god tillverkningssed i alla led av livsmedelsproduktionen.

| L. | Enligt förordning (EU) 2017/2158 ska livsmedelsföretagare tillämpa förebyggande och reducerande åtgärder och utföra vissa åtgärder för att minska akrylamidhalterna i vissa livsmedel i syfte att säkerställa att akrylamidhalterna i deras produkter ligger under ”åtgärdsnivåerna”, som används för att kontrollera de förebyggande och reducerande åtgärdernas effektivitet genom provtagning och analys. |
| --- | --- |

L.

Enligt förordning (EU) 2017/2158 ska livsmedelsföretagare tillämpa förebyggande och reducerande åtgärder och utföra vissa åtgärder för att minska akrylamidhalterna i vissa livsmedel i syfte att säkerställa att akrylamidhalterna i deras produkter ligger under ”åtgärdsnivåerna”, som används för att kontrollera de förebyggande och reducerande åtgärdernas effektivitet genom provtagning och analys.

| M. | De åtgärdsnivåer som fastställs i förordning (EU) 2017/2158 har tillämpats sedan april 2018 och ska ses över av kommissionen vart tredje år, och den första översynen ska göras inom tre år från den förordningens ikraftträdande, i syfte att fastställa lägre nivåer (14). |
| --- | --- |

M.

De åtgärdsnivåer som fastställs i förordning (EU) 2017/2158 har tillämpats sedan april 2018 och ska ses över av kommissionen vart tredje år, och den första översynen ska göras inom tre år från den förordningens ikraftträdande, i syfte att fastställa lägre nivåer (14).

| N. | Åtgärdsnivåer saknas för ett antal produktkategorier, till exempel grönsakschips, kroketter och riskakor, varav vissa har visat sig innehålla höga halter av akrylamid. I kommissionens rekommendation (EU) 2019/1888 (15) fastställs en icke uttömmande förteckning över livsmedelskategorier som regelbundet bör övervakas med avseende på förekomsten av akrylamid. |
| --- | --- |

N.

Åtgärdsnivåer saknas för ett antal produktkategorier, till exempel grönsakschips, kroketter och riskakor, varav vissa har visat sig innehålla höga halter av akrylamid. I kommissionens rekommendation (EU) 2019/1888 (15) fastställs en icke uttömmande förteckning över livsmedelskategorier som regelbundet bör övervakas med avseende på förekomsten av akrylamid.

| O. | I enlighet med artikel 2.3 i förordning (EEG) nr 315/93 får kommissionen, om så behövs, fastställa högsta tillåtna gränsvärden för vissa främmande ämnen för att skydda folkhälsan, men det har ännu inte fastställts några gränsvärden för akrylamid i livsmedel. I skäl 15 i förordning (EU) 2017/2158 anges att man som komplettering av de förebyggande och reducerande åtgärderna bör överväga att fastställa gränsvärden för akrylamid i vissa livsmedel. |
| --- | --- |

O.

I enlighet med artikel 2.3 i förordning (EEG) nr 315/93 får kommissionen, om så behövs, fastställa högsta tillåtna gränsvärden för vissa främmande ämnen för att skydda folkhälsan, men det har ännu inte fastställts några gränsvärden för akrylamid i livsmedel. I skäl 15 i förordning (EU) 2017/2158 anges att man som komplettering av de förebyggande och reducerande åtgärderna bör överväga att fastställa gränsvärden för akrylamid i vissa livsmedel.

Utkastet till kommissionens förordning

| P. | I utkastet till kommissionens förordning erkänns vikten av att akrylamidhalterna i livsmedel är så låga som rimligen är möjligt. |
| --- | --- |

P.

I utkastet till kommissionens förordning erkänns vikten av att akrylamidhalterna i livsmedel är så låga som rimligen är möjligt.

| Q. | I utkastet till kommissionens förordning föreslås att gränsvärden ska fastställas för endast två mycket specifika livsmedelskategorier, nämligen ”kex och skorpor för spädbarn och småbarn” (150 μg/kg, vilket motsvarar den nuvarande åtgärdsnivån) och för ”barnmat, beredda spannmålsbaserade livsmedel för spädbarn och småbarn, utom kex och skorpor” (50 μg/kg, vilket till och med är 10 μg/kg högre än den nuvarande åtgärdsnivån på 40 μg/kg). |
| --- | --- |

Q.

I utkastet till kommissionens förordning föreslås att gränsvärden ska fastställas för endast två mycket specifika livsmedelskategorier, nämligen ”kex och skorpor för spädbarn och småbarn” (150 μg/kg, vilket motsvarar den nuvarande åtgärdsnivån) och för ”barnmat, beredda spannmålsbaserade livsmedel för spädbarn och småbarn, utom kex och skorpor” (50 μg/kg, vilket till och med är 10 μg/kg högre än den nuvarande åtgärdsnivån på 40 μg/kg).

| R. | De uppgifter om förekomsten som kommissionen baserar sitt utkast till förordning på härrör från perioden 2015–2018. Om förordning (EU) 2017/2158 ska ha någon effekt på akrylamidhalterna i livsmedel är det rimligt att förvänta sig att livsmedelstillverkarna i nuläget bör ha uppnått åtminstone den åtgärdsnivå som fastställdes för tre år sedan. |
| --- | --- |

R.

De uppgifter om förekomsten som kommissionen baserar sitt utkast till förordning på härrör från perioden 2015–2018. Om förordning (EU) 2017/2158 ska ha någon effekt på akrylamidhalterna i livsmedel är det rimligt att förvänta sig att livsmedelstillverkarna i nuläget bör ha uppnått åtminstone den åtgärdsnivå som fastställdes för tre år sedan.

Marknadssituationen och bedömning av utkastet till kommissionens förordning

| S. | Forskning som genomfördes hösten 2018 av tio konsumentorganisationer på olika håll i Europa (16) har visat att en rad produkter som inte omfattas av de två kategorier som regleras i utkastet till kommissionens förordning, såsom kex och rån, ofta konsumeras av barn under tre år. Vissa av dessa produkter marknadsförs också uppenbarligen till barn (en förpackningsdesign med tecknade karaktärer som tilltalar barn). En liknande situation kan antas för produkter som crackers eller frukostflingor. |
| --- | --- |

S.

Forskning som genomfördes hösten 2018 av tio konsumentorganisationer på olika håll i Europa (16) har visat att en rad produkter som inte omfattas av de två kategorier som regleras i utkastet till kommissionens förordning, såsom kex och rån, ofta konsumeras av barn under tre år. Vissa av dessa produkter marknadsförs också uppenbarligen till barn (en förpackningsdesign med tecknade karaktärer som tilltalar barn). En liknande situation kan antas för produkter som crackers eller frukostflingor.

| T. | Åtgärdsnivån för ”kex och rån” (350 μg/kg) och åtgärdsnivån för ”kex och skorpor för spädbarn och småbarn” (150 μg/kg) skiljer sig avsevärt åt, utan att föräldrarna uppmärksammas på skillnaden i fråga om den högsta tillåtna akrylamidhalten. |
| --- | --- |

T.

Åtgärdsnivån för ”kex och rån” (350 μg/kg) och åtgärdsnivån för ”kex och skorpor för spädbarn och småbarn” (150 μg/kg) skiljer sig avsevärt åt, utan att föräldrarna uppmärksammas på skillnaden i fråga om den högsta tillåtna akrylamidhalten.

| U. | Det konstaterades också att en tredjedel av de testade produkterna låg på eller över åtgärdsnivån när det gäller kex och rån, och av de kex och rån som identifierades som ”ofta konsumerade av barn under tre år” skulle nästan två tredjedelar inte ha klarat den åtgärdsnivå som fastställts för kategorin ”kex och skorpor för spädbarn och småbarn”. |
| --- | --- |

U.

Det konstaterades också att en tredjedel av de testade produkterna låg på eller över åtgärdsnivån när det gäller kex och rån, och av de kex och rån som identifierades som ”ofta konsumerade av barn under tre år” skulle nästan två tredjedelar inte ha klarat den åtgärdsnivå som fastställts för kategorin ”kex och skorpor för spädbarn och småbarn”.

| V. | Det råder enighet om att förekomsten av akrylamid i livsmedel kan minimeras genom lämpliga förebyggande och reducerande åtgärder (17). Inom alla livsmedelskategorier har det bevisats vara möjligt att tillverka produkter med låg akrylamidhalt (18). |
| --- | --- |

V.

Det råder enighet om att förekomsten av akrylamid i livsmedel kan minimeras genom lämpliga förebyggande och reducerande åtgärder (17). Inom alla livsmedelskategorier har det bevisats vara möjligt att tillverka produkter med låg akrylamidhalt (18).

| W. | När det gäller utkastet till kommissionens förordning visar både uppgifter från konsumentforskning (19) under 2018 och uppgifter om förekomst från Efsas databas för perioden 2015–2018 att lägre halter än de föreslagna 150 μg/kg och 50 μg/kg enkelt har kunnat uppnås av en mycket stor majoritet av producenterna i båda livsmedelskategorierna. Det kan antas att nästan alla produkter kan uppfylla dessa nivåer i dag. Striktare nivåer är därför nödvändiga för att skapa incitament för ytterligare minskning. |
| --- | --- |

W.

När det gäller utkastet till kommissionens förordning visar både uppgifter från konsumentforskning (19) under 2018 och uppgifter om förekomst från Efsas databas för perioden 2015–2018 att lägre halter än de föreslagna 150 μg/kg och 50 μg/kg enkelt har kunnat uppnås av en mycket stor majoritet av producenterna i båda livsmedelskategorierna. Det kan antas att nästan alla produkter kan uppfylla dessa nivåer i dag. Striktare nivåer är därför nödvändiga för att skapa incitament för ytterligare minskning.

| X. | Att fastställa gränsvärden underlättar klart medlemsstaternas verkställighet av bestämmelserna om akrylamid. Gränsvärdena måste dock fortfarande fastställas i enlighet med principen ”så lågt som rimligen är möjligt” enligt vad som anges i artikel 2 i förordning (EEG) nr 315/93. |
| --- | --- |

X.

Att fastställa gränsvärden underlättar klart medlemsstaternas verkställighet av bestämmelserna om akrylamid. Gränsvärdena måste dock fortfarande fastställas i enlighet med principen ”så lågt som rimligen är möjligt” enligt vad som anges i artikel 2 i förordning (EEG) nr 315/93.

| Y. | Sammanfattningsvis kan de nivåer som föreslås i utkastet till kommissionens förordning redan enkelt uppnås för de flesta produkter på marknaden, och lägre nivåer har visat sig vara möjliga att uppnå utan att det krävs stora ansträngningar. |
| --- | --- |

Y.

Sammanfattningsvis kan de nivåer som föreslås i utkastet till kommissionens förordning redan enkelt uppnås för de flesta produkter på marknaden, och lägre nivåer har visat sig vara möjliga att uppnå utan att det krävs stora ansträngningar.

Övriga överväganden

| Z. | Mer forskning skulle kunna bidra till förståelsen av orsakerna till de stora variationerna av akrylamidhalterna inom livsmedelskategorierna och peka ut strategier för att minimera bildandet av akrylamid. |
| --- | --- |

Z.

Mer forskning skulle kunna bidra till förståelsen av orsakerna till de stora variationerna av akrylamidhalterna inom livsmedelskategorierna och peka ut strategier för att minimera bildandet av akrylamid.

| AA. | Det är mycket viktigt att övervaka hur effektiva bestämmelserna om akrylamid är. Detta innebär att medlemsstaterna måste genomföra ändamålsenliga kontroller tillräckligt ofta och samla in uppgifter om förekomsten av akrylamid. |
| --- | --- |

AA.

Det är mycket viktigt att övervaka hur effektiva bestämmelserna om akrylamid är. Detta innebär att medlemsstaterna måste genomföra ändamålsenliga kontroller tillräckligt ofta och samla in uppgifter om förekomsten av akrylamid.

| AB. | Offentliga informationskampanjer kan bidra till att öka konsumenternas medvetenhet om produkter med potentiellt högre akrylamidhalt och informera dem om hur de kan begränsa exponeringen för akrylamid genom tillagningen. |
| --- | --- |

AB.

Offentliga informationskampanjer kan bidra till att öka konsumenternas medvetenhet om produkter med potentiellt högre akrylamidhalt och informera dem om hur de kan begränsa exponeringen för akrylamid genom tillagningen.

| 1. | Europaparlamentet motsätter sig antagandet av utkastet till kommissionens förordning. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet anser att utkastet till kommissionens förordning inte är förenligt med syftet med och innehållet i förordning (EEG) nr 315/93. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet anser att det kan ha negativa effekter på de europeiska konsumenternas hälsa om man fortsätter att tillåta höga halter av akrylamid i livsmedel. Därför är det av yttersta vikt att sänka akrylamidhalterna i livsmedel. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet anser att det föreslagna gränsvärdet för akrylamid i livsmedelskategorin ”barnmat, beredda spannmålsbaserade livsmedel för spädbarn och småbarn, utom kex och skorpor” bör fastställas under, och definitivt inte över, den nuvarande åtgärdsnivån på 40 μg/kg. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet anser att det föreslagna gränsvärdet för akrylamid i livsmedelskategorin ”kex och skorpor för spädbarn och småbarn” bör fastställas klart under den nuvarande åtgärdsnivån på 150 μg/kg. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fastställa strikta gränsvärden inte bara för de två produktkategorier som föreslås i utkastet till kommissionens förordning, utan också för andra produktkategorier. Mest brådskande är det för kex och skorpor som inte omfattas av den särskilda kategorin ”kex och skorpor för spädbarn och småbarn”. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet ser fram emot en översyn av åtgärdsnivåerna senast i april 2021 i syfte att sänka dem. Parlamentet insisterar på att åtgärdsnivåerna måste avspegla den kontinuerliga minskningen av förekomsten av akrylamid i livsmedel och vara inriktade på de bästa resultaten, så att tillverkarna får incitament till ytterligare insatser. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens förordning (EU) 2019/1888 av den 7 november 2019 om övervakning av förekomsten av akrylamid i vissa livsmedel. Parlamentet insisterar på att åtgärdsnivåer (eventuellt följt av gränsvärden) måste fastställas snabbt för produktkategorier som visar sig innehålla höga halter av akrylamid. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att intensifiera forskningen om bildandet av akrylamid i livsmedel i syfte att identifiera strategier som syftar till att minimera bildandet av akrylamid. Parlamentet begär att kommissionen och medlemsstaterna stimulerar forskning om möjliga hormonstörande egenskaper hos akrylamid och glycidamid. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att öka sin kapacitet för livsmedelskontroll i syfte att övervaka hur effektiva bestämmelserna om akrylamid är samt samla in, offentliggöra och vidarebefordra uppgifter om förekomsten av akrylamid till Efsa. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att informera allmänheten om produktkategorier med potentiellt högre akrylamidhalt och om strategier för att begränsa exponeringen för akrylamid genom tillagningen. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att dra tillbaka sitt utkast till förordning och att lägga fram ett nytt för kommittén. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

13.

---

(1)  EGT L 37, 13.2.1993, s. 1.

(2)  EUT L 304, 21.11.2017, s. 24.

(3)  EFSA Journal, vol. 13(2015):6, artikelnr 4104, http://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/4104.

(4)  EGT L 184, 17.7.1999, s. 23.

(5)  Se Erkekoğlu, P., Baydar, T., Toxicity of acrylamide and evaluation of its exposure in baby foods, Nutrition Research Reviews, vol. 23, nummer 2, december 2010, s. 323–333, https://doi.org/10.1017/S0954422410000211.

(6)  ECHA Substance Infocard för akrylamid, https://echa.europa.eu/sv/substance-information/-/substanceinfo/100.001.067?_disssubsinfo_WAR_disssubsinfoportlet_backURL=https%3A%2F%2Fecha.europa.eu%2Fhome%3Fp_p_id%3Ddisssimplesearchhomepage_WAR_disssearchportlet%26p_p_lifecycle%3D0%26p_p_state%3Dnormal%26p_p_mode%3Dview%26p_p_col_id%3Dcolumn-1%26p_p_col_count%3D2%26_disssimplesearchhomepage_WAR_disssearchportlet_sessionCriteriaId%3D. Se även ECHA Summary of Classification and Labelling, https://echa.europa.eu/sv/information-on-chemicals/cl-inventory-database/-/discli/details/104230: cancerframkallande i kategori 1B (förmodat), mutagent i kategori 1B (förmodat), reproduktionstoxiskt i kategori 2 (misstänkt), hudsensibiliserande i kategori 1 och STOT i kategori 1 (specifik organtoxicitet – med påverkan på nervsystemet genom upprepad exponering).

(7)  Sammanfattning och slutsatser från det 64:e mötet i FAO/WHO:s gemensamma expertkommitté för livsmedelstillsatser (JECFA), den 8–17 februari 2005, http://www.fao.org/3/a-at877e.pdf. Se även Matoso, V., Bargi-Souza, P., Ivanski, F., Romano, M.A., Romano, R.M., Acrylamide: A review about its toxic effects in the light of Developmental Origin of Health and Disease (DOHaD) concept, Food Chemistry, den 15 juni 2019, 283:422–430, https://pubmed.ncbi.nlm.nih.gov/30722893/.

(8)  EFSA Journal, vol. 13(2015):6, artikelnr 4104, http://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/4104.

(9)  Rapport från FAO:s och WHO:s gemensamma samråd, Health Implications of Acrylamide in Food, den 25–27 juni 2002, https://apps.who.int/iris/bitstream/handle/10665/42563/9241562188.pdf?sequence=1.

(10)  IARC Monographs on the Evaluation of Carcinogenic Risks to Humans, Some Industrial Chemicals, IARC, Lyon, Frankrike, 1994, https://publications.iarc.fr/Book-And-Report-Series/Iarc-Monographs-On-The-Identification-Of-Carcinogenic-Hazards-To-Humans/Some-Industrial-Chemicals-1994. Se även Zhivagui, M., Ng, A.W.T., Ardin, M. m.fl., Experimental and pan-cancer genome analyses reveal widespread contribution of acrylamide exposure to carcinogenesis in humans, Genome Research, 2019, 29(4):521–531, https://www.iarc.fr/wp-content/uploads/2019/03/pr267_E.pdf.

(11)  Report on Carcinogens, Acrylamide, National Toxicology Program, Department of Health and Human Services, nummer 14, 2016, https://ntp.niehs.nih.gov/ntp/roc/content/profiles/acrylamide.pdf.

(12)  Toxicological review of Acrylamide (CAS No. 79-06-1), mars 2010, U.S. Environmental Protection Agency, Washington D.C., https://nepis.epa.gov/Exe/ZyPDF.cgi/P1006QL0.PDF?Dockey=P1006QL0.PDF.

(13)  Matoso, V., Bargi-Souza, P., Ivanski, F., Roman, M.A., Romana, R.M., Acrylamide: A review about its toxic effects in the light of Developmental Origin of Health and Disease (DOHaD) concept, 2019, 283:422–430, https://www2.unicentro.br/ppgvet/files/2019/11/3-Acrylamide-A-review-about-its-toxic-effects-in-the-light-of-Developmental-Origin-of-Health-and-Disease-DOHaD-concept.pdf?x26325; Kassotis, C.D. m.fl., Endocrine-Disrupting Activity of Hydraulic Fracturing Chemicals and Adverse Health Outcomes After Prenatal Exposure in Male Mice, Endocrinology, december 2015, 156(12):4458–4473, https://academic.oup.com/endo/article/156/12/4458/2422671; Hamdy, S.M., Bakeer, H.M., Eskander, E.F., Sayed, O.N., Effect of acrylamide on some hormones and endocrine tissues in male rats, Human & Experimental Toxicology 2012, 31(5): 483–491, https://journals.sagepub.com/doi/10.1177/0960327111417267.

(14)  Artikel 5 och skäl 11 i förordning (EU) 2017/2158.

(15)  Kommissionens rekommendation (EU) 2019/1888 av den 7 november 2019 om övervakning av förekomsten av akrylamid i vissa livsmedel (EUT L 290, 11.11.2019, s. 31).

(16)  https://www.beuc.eu/publications/beuc-x-2019-010_more_efforts_needed_to_protect_consumers_from_acrylamide_in_food.pdf

(17)  Se förordning (EU) 2017/2158.

(18)  https://www.beuc.eu/publications/beuc-x-2019-010_more_efforts_needed_to_protect_consumers_from_acrylamide_in_food.pdf

(19)  https://www.beuc.eu/publications/beuc-x-2019-010_more_efforts_needed_to_protect_consumers_from_acrylamide_in_food.pdf

---

| 29.9.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 395/37 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 395/37

---

P9_TA(2020)0257

Den europeiska skogsstrategin – vägen framåt

Europaparlamentets resolution av den 8 oktober 2020 om den europeiska skogsstrategin – vägen framåt (2019/2157(INI))

(2021/C 395/05)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution,

| — | med beaktande av kommissionens meddelanden av den 11 december 2019Den europeiska gröna given (COM(2019)0640) och av den 20 maj 2020EU:s strategi för biologisk mångfald för 2030 (COM(2020)0380), och av sina resolutioner av den 15 januari 2020 om den europeiska gröna given (1) och av den 16 januari 2020 om det 15:e mötet i partskonferensen (COP15) för konventionen om biologisk mångfald (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelanden av den 11 december 2019Den europeiska gröna given (COM(2019)0640) och av den 20 maj 2020EU:s strategi för biologisk mångfald för 2030 (COM(2020)0380), och av sina resolutioner av den 15 januari 2020 om den europeiska gröna given (1) och av den 16 januari 2020 om det 15:e mötet i partskonferensen (COP15) för konventionen om biologisk mångfald (2),

| — | med beaktande av New York-deklarationen om skogar, som EU ratificerade den 23 juni 2014, |
| --- | --- |

—

med beaktande av New York-deklarationen om skogar, som EU ratificerade den 23 juni 2014,

| — | med beaktande av kommissionens rapport till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén av den 7 december 2018Framsteg i genomförandet av EU:s skogsstrategi – En ny EU-skogsstrategi: för skogarna och den skogsbaserade sektorn (COM(2018)0811), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén av den 7 december 2018Framsteg i genomförandet av EU:s skogsstrategi – En ny EU-skogsstrategi: för skogarna och den skogsbaserade sektorn (COM(2018)0811),

| — | med beaktande av sin resolution av den 28 april 2015 om en ny EU-skogsstrategi: för skogarna och den skogsbaserade sektorn (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 28 april 2015 om en ny EU-skogsstrategi: för skogarna och den skogsbaserade sektorn (3),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén av den 23 juli 2019Intensifiera EU:s insatser för att skydda och återställa världens skogar (COM(2019)0352), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén av den 23 juli 2019Intensifiera EU:s insatser för att skydda och återställa världens skogar (COM(2019)0352),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 15 april 2019 om framstegen i genomförandet av EU:s skogsstrategi och om en ny strategisk ram för skogar (08609/2019), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 15 april 2019 om framstegen i genomförandet av EU:s skogsstrategi och om en ny strategisk ram för skogar (08609/2019),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1143/2014 av den 22 oktober 2014 om förebyggande och hantering av introduktion och spridning av invasiva främmande arter och de därpå följande genomförandeförordningarna med uppdateringar av förteckningen över invasiva arter (4), som även innefattar trädarter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1143/2014 av den 22 oktober 2014 om förebyggande och hantering av introduktion och spridning av invasiva främmande arter och de därpå följande genomförandeförordningarna med uppdateringar av förteckningen över invasiva arter (4), som även innefattar trädarter,

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 30 oktober 2019 över kommissionens rapport till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén av den 7 december 2018Framsteg i genomförandet av EU:s skogsstrategi – En ny EU-skogsstrategi: för skogarna och den skogsbaserade sektorn, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 30 oktober 2019 över kommissionens rapport till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén av den 7 december 2018Framsteg i genomförandet av EU:s skogsstrategi – En ny EU-skogsstrategi: för skogarna och den skogsbaserade sektorn,

| — | med beaktande av den globala bedömningsrapport om biologisk mångfald och ekosystemtjänster som den mellanstatliga plattformen för biologisk mångfald och ekosystemtjänster offentliggjorde den 31 maj 2019, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den globala bedömningsrapport om biologisk mångfald och ekosystemtjänster som den mellanstatliga plattformen för biologisk mångfald och ekosystemtjänster offentliggjorde den 31 maj 2019,

| — | med beaktande av Europeiska miljöbyråns rapport The European environment – state and outlook 2020: knowledge for transition to a sustainable Europe, som offentliggjordes den 4 december 2019, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska miljöbyråns rapport The European environment – state and outlook 2020: knowledge for transition to a sustainable Europe, som offentliggjordes den 4 december 2019,

| — | med beaktande av Regionkommitténs yttrande av den 11 april 2019 om genomförandet av EU:s skogsstrategi, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Regionkommitténs yttrande av den 11 april 2019 om genomförandet av EU:s skogsstrategi,

| — | med beaktande av halvtidsöversynen av strategin för biologisk mångfald fram till 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av halvtidsöversynen av strategin för biologisk mångfald fram till 2020,

| — | med beaktande av EU:s uppdaterade bioekonomistrategi, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s uppdaterade bioekonomistrategi,

| — | med beaktande av klimatstrategin för 2050, |
| --- | --- |

—

med beaktande av klimatstrategin för 2050,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 29 november 2019 om EU:s uppdaterade bioekonomistrategi (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 29 november 2019 om EU:s uppdaterade bioekonomistrategi (5),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 28 november 2018En ren jord åt alla: En europeisk strategisk långsiktig vision för en stark, modern, konkurrenskraftig och klimatneutral ekonomi (COM(2018)0773), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 28 november 2018En ren jord åt alla: En europeisk strategisk långsiktig vision för en stark, modern, konkurrenskraftig och klimatneutral ekonomi (COM(2018)0773),

| — | med beaktande av Regionkommitténs yttrande av den 16 maj 2018Halvtidsöversyn av EU:s skogsstrategi (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Regionkommitténs yttrande av den 16 maj 2018Halvtidsöversyn av EU:s skogsstrategi (6),

| — | med beaktande av Europa 2020-strategin, inklusive initiativen Innovationsunionen och Ett resurseffektivt Europa, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europa 2020-strategin, inklusive initiativen Innovationsunionen och Ett resurseffektivt Europa,

| — | med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av yttrandena från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och utskottet för industrifrågor, forskning och energi. |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandena från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och utskottet för industrifrågor, forskning och energi.

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A9-0154/2020), |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A9-0154/2020),

| — | med beaktande av EU-medlemsstaternas ansvar enligt konventionen om biologisk mångfald (CBD), Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändringar (UNFCC) och Förenta nationernas konvention för bekämpning av ökenspridning (UNCCD), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU-medlemsstaternas ansvar enligt konventionen om biologisk mångfald (CBD), Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändringar (UNFCC) och Förenta nationernas konvention för bekämpning av ökenspridning (UNCCD), och av följande skäl:

| A. | EU:s interna och internationella åtaganden, såsom den europeiska gröna given, FN:s mål för hållbar utveckling, Kyotoprotokollet, Parisavtalet och övergången till ett utsläppsfritt samhälle, kommer inte att kunna uppnås utan de klimatfördelar och andra ekosystemtjänster som skogen och den skogsbaserade sektorn erbjuder. |
| --- | --- |

A.

EU:s interna och internationella åtaganden, såsom den europeiska gröna given, FN:s mål för hållbar utveckling, Kyotoprotokollet, Parisavtalet och övergången till ett utsläppsfritt samhälle, kommer inte att kunna uppnås utan de klimatfördelar och andra ekosystemtjänster som skogen och den skogsbaserade sektorn erbjuder.

| B. | I fördraget om Europeiska unionens funktionssätt står det inget om en gemensam skogspolitik för EU, och ansvaret för skog ligger hos medlemsstaterna. EU har dock en lång tradition av att genom sin politik och sina riktlinjer, inbegripet artikel 4 i EUF-fördraget avseende energi, miljö och jordbruk, bidra till ett hållbart skogsbruk och till medlemsstaternas beslut om skog. |
| --- | --- |

B.

I fördraget om Europeiska unionens funktionssätt står det inget om en gemensam skogspolitik för EU, och ansvaret för skog ligger hos medlemsstaterna. EU har dock en lång tradition av att genom sin politik och sina riktlinjer, inbegripet artikel 4 i EUF-fördraget avseende energi, miljö och jordbruk, bidra till ett hållbart skogsbruk och till medlemsstaternas beslut om skog.

| C. | Skogen och hela den skogsbaserade värdekedjan är grundläggande för vidareutvecklingen av den cirkulära bioekonomin, eftersom de skapar arbetstillfällen, säkerställer ekonomisk välfärd i landsbygds- och stadsområden, bidrar till begränsningen av och anpassningen till klimatförändringarna, erbjuder hälsomässiga fördelar, värnar om den biologiska mångfalden och framtidsutsikterna i bergs-, ö- och landsbygdsregioner och motverkar ökenspridning. |
| --- | --- |

C.

Skogen och hela den skogsbaserade värdekedjan är grundläggande för vidareutvecklingen av den cirkulära bioekonomin, eftersom de skapar arbetstillfällen, säkerställer ekonomisk välfärd i landsbygds- och stadsområden, bidrar till begränsningen av och anpassningen till klimatförändringarna, erbjuder hälsomässiga fördelar, värnar om den biologiska mångfalden och framtidsutsikterna i bergs-, ö- och landsbygdsregioner och motverkar ökenspridning.

| D. | Ordentligt finansierad högkvalitativ forskning, innovation, insamling av information, underhåll och utveckling av databaser samt utbyte av bästa praxis och kunskap är av stor vikt för framtidsutsikterna för EU:s mångfunktionella skogar och hela den skogsbaserade värdekedjan, mot bakgrund av de allt högre krav som ställs på dem och behovet av att hantera de olika möjligheter och utmaningar som samhället står inför. |
| --- | --- |

D.

Ordentligt finansierad högkvalitativ forskning, innovation, insamling av information, underhåll och utveckling av databaser samt utbyte av bästa praxis och kunskap är av stor vikt för framtidsutsikterna för EU:s mångfunktionella skogar och hela den skogsbaserade värdekedjan, mot bakgrund av de allt högre krav som ställs på dem och behovet av att hantera de olika möjligheter och utmaningar som samhället står inför.

| E. | Skogen är en del av vårt naturarv som vi måste bevara och underhålla. För att detta arv ska kunna blomstra och vara en källa till biologisk mångfald och ekonomiskt välstånd samt till turism- och samhällsresurser behöver det förvaltas väl. |
| --- | --- |

E.

Skogen är en del av vårt naturarv som vi måste bevara och underhålla. För att detta arv ska kunna blomstra och vara en källa till biologisk mångfald och ekonomiskt välstånd samt till turism- och samhällsresurser behöver det förvaltas väl.

| F. | Fonden för landsbygdsutveckling har inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken tillhandahållit verktyg och resurser till stöd för skogsbrukssektorn och bör fortsätta göra det inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken efter 2020, med ett starkt fokus på hållbart skogsbruk. |
| --- | --- |

F.

Fonden för landsbygdsutveckling har inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken tillhandahållit verktyg och resurser till stöd för skogsbrukssektorn och bör fortsätta göra det inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken efter 2020, med ett starkt fokus på hållbart skogsbruk.

| G. | Det finns 16 miljoner privata skogsägare i EU som tillsammans äger omkring 60 % av EU:s skogar. Den genomsnittliga privatägda skogen är på 13 hektar, och omkring två tredjedelar av de privata skogsägarna äger mindre än 3 hektar skog. |
| --- | --- |

G.

Det finns 16 miljoner privata skogsägare i EU som tillsammans äger omkring 60 % av EU:s skogar. Den genomsnittliga privatägda skogen är på 13 hektar, och omkring två tredjedelar av de privata skogsägarna äger mindre än 3 hektar skog.

| H. | Hållbart brukade skogar är enormt viktiga för att garantera sysselsättning på landsbygden, de gynnar människors hälsa och bidrar samtidigt i avgörande grad till miljön och den biologiska mångfalden. |
| --- | --- |

H.

Hållbart brukade skogar är enormt viktiga för att garantera sysselsättning på landsbygden, de gynnar människors hälsa och bidrar samtidigt i avgörande grad till miljön och den biologiska mångfalden.

| I. | Åtgärder för begränsning av och anpassning till klimatförändringar i skogen hänger samman eftersom olika aspekter måste balanseras och samverkanseffekter mellan dem uppmuntras, i synnerhet inom ramen för medlemsstaternas strategier och planer för anpassning. |
| --- | --- |

I.

Åtgärder för begränsning av och anpassning till klimatförändringar i skogen hänger samman eftersom olika aspekter måste balanseras och samverkanseffekter mellan dem uppmuntras, i synnerhet inom ramen för medlemsstaternas strategier och planer för anpassning.

| J. | De europeiska skogarna och deras situation skiljer sig från varandra och måste därför hanteras olika, men alltid med syftet att förbättra deras ekonomiska, sociala och miljömässiga funktioner. |
| --- | --- |

J.

De europeiska skogarna och deras situation skiljer sig från varandra och måste därför hanteras olika, men alltid med syftet att förbättra deras ekonomiska, sociala och miljömässiga funktioner.

| K. | I unionens yttersta randområden finns mycket rika källor till biologisk mångfald, och det är av grundläggande betydelse att de bevaras. |
| --- | --- |

K.

I unionens yttersta randområden finns mycket rika källor till biologisk mångfald, och det är av grundläggande betydelse att de bevaras.

| L. | Förlust av biologisk mångfald i skogen får stora miljömässiga, ekonomiska och sociala konsekvenser. |
| --- | --- |

L.

Förlust av biologisk mångfald i skogen får stora miljömässiga, ekonomiska och sociala konsekvenser.

| M. | Jordens kvalitet spelar en avgörande roll för tillhandahållandet av ekosystemtjänster såsom filtrering och lagring av vatten – vilket ger skydd mot översvämningar och torka –, koldioxidbindning, biologisk mångfald och tillväxt av biomassa. En förbättring av jordkvaliteten, som exempelvis då man i en del regioner växlar från barrskog till lövskog, är en ekonomiskt påfrestande process som tar flera årtionden. |
| --- | --- |

M.

Jordens kvalitet spelar en avgörande roll för tillhandahållandet av ekosystemtjänster såsom filtrering och lagring av vatten – vilket ger skydd mot översvämningar och torka –, koldioxidbindning, biologisk mångfald och tillväxt av biomassa. En förbättring av jordkvaliteten, som exempelvis då man i en del regioner växlar från barrskog till lövskog, är en ekonomiskt påfrestande process som tar flera årtionden.

| N. | Det europeiska samhället, som blir alltmer bortkopplat från skogen och skogsbruket, bör informeras om hur viktigt det är med ett hållbart skogsbruk, med betoning på de många fördelar som skogen tillhandahåller ur såväl ekonomiska, sociala och miljömässiga som kulturella och historiska perspektiv. |
| --- | --- |

N.

Det europeiska samhället, som blir alltmer bortkopplat från skogen och skogsbruket, bör informeras om hur viktigt det är med ett hållbart skogsbruk, med betoning på de många fördelar som skogen tillhandahåller ur såväl ekonomiska, sociala och miljömässiga som kulturella och historiska perspektiv.

| O. | Vid sidan av koldioxidbindningen har skogarna även en gynnsam inverkan på klimatet, atmosfären, bevarandet av den biologiska mångfalden och förvaltningen av floder och vattenvägar. De skyddar dessutom marken från erosion orsakad av vatten och vind, och har även andra användbara naturliga egenskaper. |
| --- | --- |

O.

Vid sidan av koldioxidbindningen har skogarna även en gynnsam inverkan på klimatet, atmosfären, bevarandet av den biologiska mångfalden och förvaltningen av floder och vattenvägar. De skyddar dessutom marken från erosion orsakad av vatten och vind, och har även andra användbara naturliga egenskaper.

| P. | Nästan 23 % av Europas skog finns i Natura 2000-områden. I vissa medlemsstater överstiger andelen 50 %, och nästan hälften av de naturliga livsmiljöerna i Natura 2000-områdena utgörs av skog. |
| --- | --- |

P.

Nästan 23 % av Europas skog finns i Natura 2000-områden. I vissa medlemsstater överstiger andelen 50 %, och nästan hälften av de naturliga livsmiljöerna i Natura 2000-områdena utgörs av skog.

| Q. | Skogen kan både vara en källa till primära skogsprodukter såsom trä, och tillhandahålla värdefulla sekundära produkter såsom svamp, tryffel, örter, honung och bär, som är väldigt viktiga för den ekonomiska verksamheten i vissa av unionens regioner. |
| --- | --- |

Q.

Skogen kan både vara en källa till primära skogsprodukter såsom trä, och tillhandahålla värdefulla sekundära produkter såsom svamp, tryffel, örter, honung och bär, som är väldigt viktiga för den ekonomiska verksamheten i vissa av unionens regioner.

| R. | Den europeiska skogen har en viktig roll att spela när det gäller att förbättra miljön, utveckla ekonomin, tillfredsställa medlemsstaternas behov av träprodukter och öka befolkningens välmående. |
| --- | --- |

R.

Den europeiska skogen har en viktig roll att spela när det gäller att förbättra miljön, utveckla ekonomin, tillfredsställa medlemsstaternas behov av träprodukter och öka befolkningens välmående.

| S. | Skogsjordbruk, definierat som markanvändningssystem där träd odlas i kombination med jordbruk på samma mark, är en uppsättning markförvaltningssystem som främjar produktiviteten överlag, genererar mer biomassa, bevarar och återställer jord och tillhandahåller ett antal värdefulla ekosystemtjänster. |
| --- | --- |

S.

Skogsjordbruk, definierat som markanvändningssystem där träd odlas i kombination med jordbruk på samma mark, är en uppsättning markförvaltningssystem som främjar produktiviteten överlag, genererar mer biomassa, bevarar och återställer jord och tillhandahåller ett antal värdefulla ekosystemtjänster.

| T. | Med beaktande av skogens mångfunktionella roll, den långa tid som det tar för skog att etablera sig och betydelsen av att säkerställa en god artrikedom är ett hållbart bruk, bevarande och mångfaldigande av skogsresurserna en viktig europeisk uppgift. |
| --- | --- |

T.

Med beaktande av skogens mångfunktionella roll, den långa tid som det tar för skog att etablera sig och betydelsen av att säkerställa en god artrikedom är ett hållbart bruk, bevarande och mångfaldigande av skogsresurserna en viktig europeisk uppgift.

| U. | Socialt och miljömässigt ansvarsfull jakt spelar också en viktig roll i skogsregioner och delvis skogbeklädda regioner, genom att den håller nere antalet vilda djur och kontrollerar spridningen av sjukdomar, såsom afrikansk svinpest. |
| --- | --- |

U.

Socialt och miljömässigt ansvarsfull jakt spelar också en viktig roll i skogsregioner och delvis skogbeklädda regioner, genom att den håller nere antalet vilda djur och kontrollerar spridningen av sjukdomar, såsom afrikansk svinpest.

| V. | Skogen spelar en avgörande roll i kampen mot markerosion och ökenspridning över stora landområden. Studier visar att träd i parker och stadsmiljöer har en positiv effekt genom att de upprätthåller lägre temperaturer jämfört med trädlösa områden. |
| --- | --- |

V.

Skogen spelar en avgörande roll i kampen mot markerosion och ökenspridning över stora landområden. Studier visar att träd i parker och stadsmiljöer har en positiv effekt genom att de upprätthåller lägre temperaturer jämfört med trädlösa områden.

| W. | Det finns i den nuvarande programperioden (2014–2020) åtgärder inom den gemensamma jordbrukspolitiken som syftar till att hjälpa ekonomiska aktörer att bygga upp en större kapacitet i fråga om skogsbruk. |
| --- | --- |

W.

Det finns i den nuvarande programperioden (2014–2020) åtgärder inom den gemensamma jordbrukspolitiken som syftar till att hjälpa ekonomiska aktörer att bygga upp en större kapacitet i fråga om skogsbruk.

| X. | Vissa skogsregioner har drabbats hårt av skadedjur och insekter såsom dödsur och olika sorters svampar. Naturligt förekommande kastanjeskogar har invaderats av kastanjekräfta (Cryphonectria parasitica), som är ett allvarligt hot mot dessa skogars överlevnad, men som på lång sikt också hotar mänsklig aktivitet kopplad till dessa skogar, till exempel odling och insamling av kastanjer. |
| --- | --- |

X.

Vissa skogsregioner har drabbats hårt av skadedjur och insekter såsom dödsur och olika sorters svampar. Naturligt förekommande kastanjeskogar har invaderats av kastanjekräfta (Cryphonectria parasitica), som är ett allvarligt hot mot dessa skogars överlevnad, men som på lång sikt också hotar mänsklig aktivitet kopplad till dessa skogar, till exempel odling och insamling av kastanjer.

| Y. | De uppgifter om skog som finns tillgängliga på EU-nivå är ofullständiga och av varierande kvalitet, vilket hämmar kapaciteten till samordning på EU-nivå i fråga om skogsbruk. |
| --- | --- |

Y.

De uppgifter om skog som finns tillgängliga på EU-nivå är ofullständiga och av varierande kvalitet, vilket hämmar kapaciteten till samordning på EU-nivå i fråga om skogsbruk.

| Z. | Olaglig skogsavverkning förekommer också i EU. |
| --- | --- |

Z.

Olaglig skogsavverkning förekommer också i EU.

En tillbakablick – nyligen gjorda framsteg och uppkomna utmaningar i samband med genomförandet

| 1. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens rapport Framsteg i genomförandet av EU:s skogsstrategi – En ny EU-skogsstrategi: för skogarna och den skogsbaserade sektorn (COM(2018)0811). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet välkomnar de åtgärder som medlemsstaterna och kommissionen har vidtagit för att uppnå målen i EU:s skogsstrategi, och det faktum att den ständiga kommittén för skogsbruk, gruppen för civil dialog om skogsbruk och kork, expertgruppen för skogsbränder, expertgruppen för skogsbaserad industri och sektorsrelaterade frågor samt berörda aktörer har varit involverade i den fleråriga genomförandeplanen för EU:s skogsstrategi (Forest MAP). |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet konstaterar att kommissionen i sin rapport från 2018 om framstegen i genomförandet av EU:s nuvarande skogsstrategi anger att strategin har varit användbar som ett samordningsinstrument och att de åtta plus ett prioriterade områdena i strategin i allmänhet har genomförts med relativt få hinder, med undantag av de stora utmaningar som ska hanteras genom politiken för biologisk mångfald och pågående utmaningar på områdena ”Hur ser våra skogar ut och hur förändras de?”, i synnerhet vad gäller allmänhetens medvetenhet och kunskap om skogsbrukssektorn, och ”Att främja samordning och kommunikation”, i synnerhet vad gäller skogsrelaterad politik. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet framhåller att man inom ramen för den alleuropeiska processen Forest Europe har enats på internationell nivå om en definition av hållbart skogsbruk. Definitionen har införlivats i nationell lagstiftning och i frivilliga system, såsom skogscertifiering, som finns i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet betonar att främjandet av ett hållbart skogsbruk i EU, som en del av EU:s skogsstrategi och de åtgärder för landsbygdsutveckling som har genomförts inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken, har haft en mestadels positiv inverkan på skogarna och skogarnas tillstånd, försörjningsmöjligheterna i landsbygdsområden och den biologiska mångfalden i EU:s skogar, och har stärkt de klimatfördelar som den skogsbaserade sektorn erbjuder. Man måste dock fortsätta att stärka det hållbara skogsbruket på ett balanserat sätt för att säkerställa att skogens ekologiska status förbättras, göra ekosystem friskare och mer resilienta och se till att de i högre grad kan anpassa sig till föränderliga klimatförhållanden, minska riskerna för och effekterna av naturliga störningar och säkra möjligheterna för nuvarande och framtida generationer att bruka skogarna, exempelvis på ett sätt som möjliggör för skogsägare och små och medelstora företag att uppnå sina mål, samt att se till att kvaliteten på befintlig skog och skogsmark förbättras. Parlamentet anser att EU:s skogsstrategi bör innehålla instrument som är lämpliga för detta syfte. Parlamentet påpekar att medlemsstaterna är skyldiga att genomföra ett hållbart skogsbruk på ett exemplariskt sätt. Parlamentet anser att skogsbruksmodellerna bör inkludera miljömässig, samhällelig och ekonomisk hållbarhet, vilket innebär en förvaltning och användning av skogar och trädbevuxen mark som upprätthåller den biologiska mångfalden, produktiviteten, återväxtförmågan, livskraften och potentialen att nu och i framtiden tillhandahålla relevanta ekologiska, ekonomiska och sociala funktioner på lokal, nationell och global nivå, och som inte skadar andra ekosystem. Parlamentet betonar att äganderätten måste erkännas och skyddas om man ska kunna få till stånd ett långsiktigt åtagande om hållbart skogsbruk. Parlamentet noterar att våra skogar måste bevaras och brukas på ett hållbart sätt, eftersom de är centrala för vårt allmänna välbefinnande, då skogen är en plats för allmännyttiga fritids-, hälso- och utbildningsaktiviteter, och parlamentet konstaterar att ett hållbart skogsbruk främjar skyddet av biologisk mångfald i de europeiska skogarna. Parlamentet efterlyser skydd av primärskogar med bevarad struktur, artrikedom och ett tillräckligt stort område där sådana skogar fortfarande finns kvar. Parlamentet noterar att det saknas en EU-definition av urskogar och uppmanar kommissionen att införa en sådan definition, som ska tas fram av den ständiga skogsbrukskommittén, vid utarbetandet av EU:s kommande skogsstrategi. Parlamentet betonar att åsikterna kan gå isär om olika skogars koldioxidupptagningsförmåga, och anser därför att EU:s nya skogsstrategi bör främja ett hållbart skogsbruk. Parlamentet beklagar de ohållbara metoder och den olagliga avverkning som förekommer i vissa medlemsstater trots EU:s timmerförordning, och uppmanar vidare medlemsstaterna att göra mer för att sätta stopp för sådana företeelser, och även att vid behov förbättra eller stärka sin nationella lagstiftning. Parlamentet uppmanar med eftertryck kommissionen och medlemsstaterna att omgående åtgärda detta problem med hjälp av noggrann övervakning och kontroll av efterlevnaden av befintliga EU-regler, och uppmanar kommissionen att snabbt inleda överträdelseförfaranden när brott mot reglerna förekommer, samt att följa upp fall av olaglig avverkning via alla behöriga organ. Parlamentet uppmanar kommissionen att utan dröjsmål slutföra kontrollen av ändamålsenligheten för EU:s regler mot olaglig avverkning. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet drar slutsatsen att skillnaderna mellan medlemsstaterna, inklusive skillnaderna mellan regioner inom medlemsstaterna, har varit en viktig faktor för övervägandet av åtgärder på EU-nivå. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet ser med stor oro på att bristfälligt genomförande av befintlig EU-lagstiftning och misstankar om korruption i vissa delar av unionen har lett till olaglig avverkning och ett ohållbart skogsbruk. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att bekämpa korruption och fullt ut genomföra den befintliga lagstiftningen. |
| --- | --- |

7.

I dag – lägesrapport om EU:s skogar

| 8. | Europaparlamentet framhåller att EU:s skogar, tillsammans med skogarna i de utomeuropeiska territorierna och yttersta randområdena, är mångfunktionella och karaktäriseras av stor mångfald i fråga om bland annat ägandemönster, storlek, struktur, biologisk mångfald, resiliens och utmaningar. Parlamentet påpekar att skogen, särskilt blandskog, ger samhället en mängd olika ekosystemtjänster, bland annat livsmiljöer för olika arter, koldioxidbindning, råmaterial, förnybar energi, förbättrad luftkvalitet, rent vatten, grundvattenbildning, erosionskontroll och skydd mot torka, översvämningar och laviner, och tillhandahåller ingredienser till läkemedel, och spelar också en viktig roll för kultur och rekreation. Allt detta tycks inte längre vara helt skyddat, eftersom skogsägare inte längre kan återinvestera i skogen på grund av den svåra ekonomiska situationen till följd av klimatförändringarna och andra bidragande faktorer. Parlamentet noterar att enligt de senaste uppskattningarna har endast 26 % av skogsarterna och 15 % av livsmiljöerna i skogen en gynnsam bevarandestatus. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att ekosystemen skyddas och att vid behov utveckla och förbättra riktlinjerna för andra skogsprodukter än timmer. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet noterar de framsteg som gjorts när det gäller att värdera ekosystemtjänster inom ramen för initiativet för kartläggning och bedömning av ekosystem och ekosystemtjänster. Parlamentet betonar emellertid att det för närvarande inte ges adekvat ersättning för tillhandahållande av ekosystemtjänster såsom koldioxidbindning, främjande av biologisk mångfald eller markförbättring, och att skogsbrukare som fokuserar på att omvandla sina skogar på detta sätt för närvarande riskerar att bruka sina skogar med förlust trots att de tillhandahåller viktiga ekosystemtjänster. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att undersöka alternativ för att stimulera och ge skälig ersättning för åtgärder som främjar klimatet, den biologiska mångfalden och andra ekosystemtjänster, för att möjliggöra en ekonomiskt genomförbar skogsomvandling. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet noterar att EU:s skogsresurser under de senaste årtiondena har ökat mätt i skogsareal och volym, och att skog och annan trädbevuxen mark nu täcker omkring 43 % av EU:s yta, uppgår till minst 182 miljoner hektar och utgör 5 % av världens totala skogar tack vare beskogning och naturlig föryngring. Parlamentet noterar att halva Natura 2000-nätverket utgörs av skogsområden (det vill säga 37,5 miljoner hektar) och att 23 % av alla skogar i Europa ingår i Natura 2000-områden, medan vissa medlemsstater har territorier som till drygt hälften täcks av skog och är beroende av skogsbruk. Parlamentet påpekar hur viktigt det är att öka kunskaperna om Natura 2000 och dess inverkan på biologisk mångfald, skogsbruk och annan markanvändning i hela EU. Parlamentet noterar att 60 % av EU:s skogar är privatägda, med en stor andel små skogsföretag (mindre än 3 hektar), och att 40 % är offentligt ägda. Parlamentet påpekar att över 60 % av de produktiva skogarna i EU och över 20 % på global nivå är certifierade enligt frivilliga standarder för hållbart skogsbruk. Parlamentet noterar också att andelen rundvirke från certifierade skogar som bearbetas av de träbaserade industrierna globalt sett är större än 20 % och att denna andel är så hög som 50 % i EU. Parlamentet påpekar att sektorn sysselsätter minst 500 000 personer direkt (7) och 2,6 miljoner indirekt i EU (8), och att det krävs kontinuerliga ansträngningar för att locka kompetenta och utbildade arbetstagare till sektorn och säkerställa att arbetstagare har ordentlig tillgång till socialt stöd och hälso- och sjukvård, så att denna sysselsättningsnivå och sektorns långsiktiga konkurrenskraft kan upprätthållas. Parlamentet konstaterar att dessa arbetstillfällen är beroende av långsiktigt resilienta och välskötta skogsekosystem. Parlamentet framhåller den mycket viktiga roll som skogsägarna spelar i genomförandet av ett hållbart skogsbruk och den viktiga roll som skogen spelar för skapandet av gröna arbetstillfällen och tillväxt i landsbygdsområden. Parlamentet understryker vidare att EU:s skogsägare och skogsbrukare har en lång tradition och erfarenhet av att bruka mångfunktionella skogar. Parlamentet uppmanar kommissionen att inkludera behovet av stöd till skogsägare, även ekonomiskt stöd, i EU:s nya skogsstrategi. Parlamentet anser att ett sådant stöd bör ges på villkor att skogsägaren tillämpar ett hållbart skogsbruk, för att kunna säkerställa fortsatta investeringar i modern teknik och i miljö- och klimatåtgärder som stärker skogens mångfunktionella roll, med ett särskilt finansieringsinstrument för förvaltning av Natura 2000-områden, samt etablering av anständiga arbetsvillkor. Enligt parlamentet bör ett sådant ekonomiskt stöd vara resultatet av en kraftfull kombination av finansieringsinstrument, nationell finansiering och finansiering från den privata sektorn. Parlamentet understryker att man måste förhindra en avfolkning av landsbygden och anser att det är mycket viktigt att investera i ekosystem. Parlamentet välkomnar nybeskogning och återbeskogning som lämpliga verktyg för att utöka skogsarealen, särskilt på övergiven mark som inte lämpar sig för livsmedelsproduktion, nära stadsområden och i stadsnära områden samt, i tillämpliga fall, i bergsområden. Parlamentet uppmuntrar till ekonomiskt understödda åtgärder för att använda avverkat timmer i proportion till det hållbara skogsbeståndet och för att öka skogsareal och annan trädbevuxen mark där så är relevant, särskilt i de medlemsstater som har en liten skogsareal, och samtidigt uppmuntra andra medlemsstater att bevara skogsarealer i områden med förstärkta ekologiska funktioner. Skogen är hemvist för en betydande del av Europas landbaserade biologiska mångfald. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet påpekar att skogsarealen i unionen ökar, bland annat som ett resultat av beskogning, och att brukad ekonomiskog inte bara binder kol bättre än skog som inte brukas, utan också minskar utsläpp och problem som orsakas av ett försämrat tillstånd i skogen. Parlamentet noterar att ett hållbart skogsbruk i ekonomiskog ger den absolut bästa miljöeffekten, och att länder som förvaltar sina skogar väl bör belönas för detta. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet konstaterar att långsiktiga offentliga och privata investeringar i ett förstärkt hållbart skogsbruk som lägger lika stor vikt vid skogens sociala, miljömässiga och ekonomiska fördelar som vid lämpliga finansierings- och ersättningsmekanismer inte bara kan hjälpa till att säkerställa skogens resiliens och anpassningsförmåga och hjälpa skogssektorn att förbli ekonomiskt lönsam och miljömässigt sund, utan även bidra till många EU-mål, bland annat ett framgångsrikt genomförande av den europeiska gröna given och övergången till en cirkulär bioekonomi samt främjandet av biologisk mångfald. Parlamentet lyfter också fram behovet av andra lättillgängliga, väl samordnade och relevanta EU-finansieringsmekanismer, såsom finansieringsinstrument eller stöd från Europeiska investeringsbanken för att understödja investeringar i skogsbruksprojekt med fokus på ett hållbart skogsbruk och förebyggande och begränsning av skogsbränder, samt strukturfonderna och medel från Horisont-, Erasmus+- och Life+-programmen, som kan ge ett viktigt stöd till investeringar och tjänster för lagring och bindning av koldioxid som en del av ett hållbart skogsbruk, och också säkerställa överensstämmelse med den gröna given. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet konstaterar att skogen och den skogsbaserade sektorn erbjuder mycket viktiga klimatfördelar. Parlamentet påminner om att skogens och skogsbrukets miljömässiga, ekonomiska och sociala aspekter måste främjas på ett balanserat sätt, samtidigt som man stärker skogens och den skogsbaserade värdekedjans övergripande klimatfördelar, nämligen bindning och lagring av koldioxid i träprodukter och materialersättning. Parlamentet lyfter fram behovet av att bibehålla, ytterligare främja och om möjligt öka koldioxidbindningen i skogen till en nivå som möjliggör hållbar förvaltning av skogens alla funktioner, koldioxidlagring på plats, inbegripet i skogsjordbruk, död ved och skogsmark och träbaserade produkter genom ett aktivt hållbart skogsbruk. Parlamentet påpekar att mer än 10 % av EU:s växthusgasutsläpp absorberas av skogen. Parlamentet menar att vi måste främja användningen av trä som ett hållbart byggmaterial eftersom detta hjälper oss att uppnå en mer hållbar ekonomi. Kommissionen uppmuntras att undersöka olika marknadsbaserade mekanismer för att ge incitament till ersättning av fossila bränslen med förnybara råvaror som erbjuder klimatfördelar. Parlamentet framhåller att träbaserade material är mycket viktiga alternativ till fossilbaserade material och material som har ett större miljöavtryck i till exempel byggindustrin, textilindustrin, den kemiska industrin och förpackningsindustrin, och betonar att de klimat- och miljöfördelar som denna materialersättning ger behöver beaktas till fullo. Parlamentet belyser vidare de hittills underutnyttjade fördelarna med att ersätta produkter för engångsbruk, särskilt plastprodukter, med hållbara träbaserade produkter. Parlamentet betonar att en cirkulär användning av träbaserade produkter också bör utökas för att förbättra användningen av våra hållbara resurser, främja resurseffektivitet, minska avfallet och förlänga kolets livscykel i syfte att utveckla en hållbar och lokal cirkulär bioekonomi. |
| --- | --- |

13.

| 14. | I fråga om ersättningen av fossilbaserade råvaror och energi välkomnar Europaparlamentet det fortsatta arbetet med att främja den effektivaste användningen av trä enligt kaskadprincipen. Kommissionen och medlemsstaterna uppmanas att gå vidare med genomförandet av hållbarhetskriterier för biomassa i samband med omarbetningen av direktivet om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor, och att på bästa sätt utnyttja ersättningseffekten genom att ersätta koldioxidintensiva fossilbaserade material och koldioxidintensiv fossilbaserad energi. Parlamentet konstaterar dock att man måste se till så att inte stödprogram för bioenergi leder till onödiga marknadssnedvridningar för träbaserade råmaterial. Parlamentet vill uppmärksamma att en förutsebar ökning av efterfrågan på trä och biomassa måste åtföljas av ett hållbart skogsbruk. Parlamentet betonar i detta avseende behovet av att öka finansieringen till forskning om ersättandet av fossila bränslen och fossilbaserade material. Parlamentet noterar att överblivet material i slutet av trävärdekedjan med fördel kan användas som biomassa för att ersätta fossilbaserad uppvärmning, men att virke i möjligaste mån bör vara reserverat för användningsområden där det har en längre livscykel i syfte att öka den globala koldioxidlagringen. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet belyser de gynnsamma effekterna av läplanteringar av skog, både för att skydda jordbruksmark och för att öka jordbruksproduktionen. Parlamentet förespråkar starkt metoder för att uppmuntra jordbrukare att införa läplanteringar av skog. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet betonar den avgörande roll som blommande träd och buskar i naturliga ekosystem spelar för biodlingssektorn och genom att bidra till den naturliga pollineringsprocessen och förbättra konsolidering och skydd av förstörd och/eller lågavkastande mark. Parlamentet begär med eftertryck att sådana träd och buskar ska inkluderas i EU:s stödprogram, med beaktande av regionala särdrag. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet beklagar att trots att skog i EU brukas enligt den allmänt vedertagna principen om hållbart skogsbruk och EU:s skogsareal har ökat under de senaste årtiondena, så har ett annat tillvägagångssätt för hållbart skogsbruk utvecklats inom ramen för Europaparlamentets och rådets nyligen antagna förordning (EU) 2020/852 av den 18 juni 2020 om inrättande av en ram för att underlätta hållbara investeringar och om ändring av förordning (EU) 2019/2088 (9). |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europarlamentet framhåller betydelsen av resilienta och friska skogsekosystem, inbegripet djur och växter, för att upprätthålla och förbättra tillhandahållandet av de många olika ekosystemtjänster som skogen erbjuder, såsom biologisk mångfald, ren luft, vatten, frisk jord, trä och andra råvaror. Parlamentet betonar att frivilliga verktyg och befintlig lagstiftning, såsom EU:s fågeldirektiv och habitatdirektiv, påverkar markförvaltningsbeslut och måste respekteras och genomföras på lämpligt sätt. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet noterar att jordbrukare och skogsägare är nyckelaktörer i landsbygdsområdena. Parlamentet välkomnar det erkännande som skogsbruket, skogsjordbruket och de skogsbaserade industrierna ges i landsbygdsutvecklingsprogrammet i den gemensamma jordbrukspolitiken för perioden 2014–2020, och de förbättringar som har införts genom omnibusförordningen. Parlamentet anser att detta erkännande bör bibehållas i den gemensamma jordbrukspolitiken för perioden 2021–2027 och vid genomförandet av den europeiska gröna given. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europarlamentet framhåller lämpligheten och bärkraftigheten i den tvåstegsstrategi för att kontrollera om skogsbiomassa är hållbar som fastställs i det omarbetade direktivet om el från förnybara energikällor. Parlamentet noterar att detta bör göras genom att den ständiga kommittén för skogsbruk och kommissionen återupptar det avstannade arbetet med att ta fram icke-slutanvändningsspecifika hållbarhetskriterier. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet är medvetet om den roll som skogen spelar för tillhandahållandet av rekreationsvärden och utrymme för skogsrelaterade aktiviteter, såsom insamling av andra skogsprodukter än trä, till exempel svamp och bär. Parlamentet noterar möjligheterna att genom bete avlägsna mer biomassa för att förebygga skogsbränder, men noterar också att vilda djurs betande inverkar negativt på småplantor och att det därför krävs en hållbar förvaltning av betande djur. |
| --- | --- |

21.

Framtiden – EU:s skogsstrategi för perioden efter 2020 och den europeiska gröna given spelar en avgörande roll för uppnåendet av målen i Parisavtalet och FN:s Agenda 2030 för hållbar utveckling

| 22. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens nyligen offentliggjorda europeiska gröna giv och ser fram emot EU:s skogsstrategi för perioden efter 2020, som bör anpassas till den europeiska gröna given och EU-strategin för biologisk mångfald. Vidare anser parlamentet att en förstärkning av den cirkulära bioekonomin är ett viktigt angreppssätt för att få till stånd ett koldioxidsnålt samhälle i genomförandet av den gröna given. Parlamentet påpekar att man behöver stärka skogens potential ytterligare för att kunna uppnå målen i den europeiska gröna given och utveckla den cirkulära bioekonomin samtidigt som andra ekosystemtjänster, inklusive biologisk mångfald, garanteras. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens arbetsprogram för 2020 och främst erkännandet av det bidrag som EU:s nya skogsstrategi ger till den 26:e sessionen i partskonferensen (COP 26) för FN:s ramkonvention om klimatförändringar. Parlamentet betonar i detta sammanhang att man i framtiden inte bör betrakta skogen som den enda typen av koldioxidsänka, eftersom andra sektorer då blir mindre benägna att minska sina egna utsläpp. Parlamentet påpekar också att det behövs konkreta och effektiva åtgärder i strategier och planer för klimatanpassning som införlivar samverkanseffekterna mellan begränsning och anpassning, vilket kommer att vara avgörande för att minska klimatförändringarnas skadliga effekter på störningar såsom skogsbränder och deras negativa effekter på landsbygdsekonomin, den biologiska mångfalden och tillhandahållandet av ekosystemtjänster. Parlamentet understryker att det behövs mer resurser och en större utveckling av en vetenskapsbaserad hantering av bränder för att handskas med effekterna av klimatförändringarna i skogen. Parlamentet noterar att död ved i skogen tillhandahåller mikrolivsmiljöer som många arter är beroende av för att skogarnas biologiska mångfald och funktionalitet ska kunna bevaras tillsammans med en nödvändig begränsning och anpassning till klimatförändringarna, vilket även erkänns i förordningen om markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk (LULUCF) |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet upprepar att skogen och den skogsbaserade sektorn i hög grad bidrar till utvecklingen av lokala cirkulära biobaserade ekonomier i EU. Parlamentet betonar att skogen, den skogsbaserade sektorn och bioekonomin är avgörande för uppnåendet av målen i den europeiska gröna given och klimatneutralitet till 2050. Parlamentet betonar att bioekonomin år 2015 utgjorde en marknad med ett beräknat värde på över 2,3 biljoner euro och tillhandahöll 20 miljoner arbetstillfällen samt stod för 8,2 % av den totala sysselsättningen i EU. Parlamentet noterar att varje euro som investeras i forskning och innovation inom bioekonomi inom ramen för Horisont 2020 kommer att generera omkring 10 EUR i mervärde. Parlamentet understryker att vi aldrig kommer att kunna uppnå EU:s miljö- och klimatmål och mål för biologisk mångfald om vi inte har långsiktigt mångfunktionella, friska och hållbart brukade skogar samt bärkraftiga skogsbaserade industrier. Parlamentet betonar att det under vissa omständigheter krävs avvägningar mellan att skydda klimatet och att skydda den biologiska mångfalden i bioekonomisektorn och särskilt inom skogsbruket, som spelar en viktig roll i omställningen till en klimatneutral ekonomi. Parlamentet är oroat över att dessa avvägningar inte har behandlats tillräckligt i den senaste tidens politiska diskussioner. Parlamentet påpekar att man behöver utveckla en konsekvent strategi för att förena skyddet av biologisk mångfald och klimatskyddet i en välmående skogsbaserad sektor och bioekonomi. Parlamentet betonar vikten av att utveckla och säkerställa en marknadsbaserad bioekonomi i EU, till exempel med incitament till innovationer och framtagande av nya biobaserade produkter med en leveranskedja som utnyttjar biomassamaterialen på ett effektivt sätt. Parlamentet anser att EU bör uppmuntra till användning av virke, produkter tillverkade av avverkat trä samt skogsbiomassa för att stimulera hållbar produktion och sysselsättning. Parlamentet uppmuntrar kommissionen och medlemsstaterna att främja ett återinförande av biologiska material, däribland träavfall, i värdekedjan genom att uppmuntra till ekodesign, ytterligare öka återvinningen och främja användningen av returråvaror av trä för produkter innan de eventuellt bränns när de är uttjänta. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet framhåller att skogssektorn behöver ges ett fullständigt och genuint politiskt stöd, och betonar i detta avseende att EU behöver en ambitiös, oberoende och självständig skogsstrategi för perioden efter 2020, parallellt med andra relevanta sektorsstrategier. Parlamentet noterar att eftersom skogsjordbruket kan ha drag av både jordbruk och skogsbruk måste EU:s skogsstrategi samordnas med strategin Från jord till bord. Parlamentet begär att EU:s nya skogsstrategi ska bygga på ett holistiskt synsätt på hållbart skogsbruk, med beaktande av den skogsbaserade värdekedjans alla ekonomiska, sociala och miljömässiga aspekter, samt säkerställa skogens fortsatta mångfunktionella och mångdimensionella roll. Parlamentet framhåller att det behöver utarbetas en skogsstrategi för EU som är samordnad, balanserad, enhetlig och bättre integrerad med relevant EU-lagstiftning om skogen, den skogsbaserade sektorn, inbegripet de personer som direkt eller indirekt arbetar och bor i skogen och skogsbrukssektorn, och de många tjänster som de tillhandahåller, med tanke på att allt fler nationella och europeiska strategier direkt eller indirekt påverkar skogen och skogsbruket i EU. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att göra allt som står i dess makt för att se till att man vid genomförandet av den regionala utvecklingsfonden främjar framför allt initiativ som syftar till att motverka förlust av biologisk mångfald i skogar, främja plantering av blandade och inhemska trädarter och förbättra skogsbruket, och att projekt genomförs och medel används på ett riktat sätt. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet anser att EU:s skogsstrategi bör fungera som en bro mellan nationella skogsstrategier och skogsjordbruksstrategier och EU:s mål för skogen och skogsjordbruken, med beaktande av behovet av att dels respektera nationella befogenheter, dels bidra till mer övergripande EU-mål, samtidigt som särdragen hos både privatägda och offentligägda skogar beaktas på ett enhetligt sätt. Parlamentet efterlyser åtgärder för att säkerställa långsiktig stabilitet och förutsägbarhet för skogsbrukssektorn och hela bioekonomin. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet betonar att man behöver tillämpa ett evidensbaserat beslutsfattande med avseende på EU:s strategier för skogen och den skogsbaserade sektorn och för dess värdekedjor. Parlamentet begär att alla skogsrelaterade aspekter av den europeiska gröna given och strategin för biologisk mångfald ska ha samma ambitionsnivå som EU:s skogsstrategi för perioden efter 2020, framför allt för att se till att det hållbara skogsbruket inverkar positivt på samhället, inbegripet sammanbundna och representativa skogsekosystem, och säkerställa långvariga och stabila fördelar för klimatet och miljön, och samtidigt bidra till det hållbara skogsbruket. Parlamentet framhåller att eventuella EU-riktlinjer avseende hållbart skogsbruk bör tas fram inom ramen för EU:s skogsstrategi för perioden efter 2020. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet betonar att man måste ta hänsyn till dels kopplingarna mellan den skogsbaserade sektorn och andra sektorer, såsom jordbruk, och samordningen av dem inom den cirkulära bioekonomin, dels vikten av digitalisering och investeringar i utbildning, forskning och innovation samt i bevarande av den biologiska mångfalden, som på ett positivt sätt kan bidra till ytterligare lösningar för begränsning av och anpassning till klimatförändringarna och till skapandet av nya arbetstillfällen. Parlamentet noterar att skogen är en viktig del av en hållbar utveckling. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet betonar hur viktigt det är för landsbygden med skogsjordbruk, som är mycket lågintensivt och knappt ekonomiskt lönsamt, med beaktande av att årsinkomsten kompletteras med annan verksamhet, exempelvis djuruppfödning, turism och jakt, och som behöver tillräcklig finansiering för att förebygga ökenspridning och överexploatering. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet understryker att vi till följd av klimatförändringarna och effekterna av mänsklig aktivitet redan idag ser naturliga störningar, såsom bränder, torka, översvämningar, stormar, skadedjursangrepp, sjukdomar och erosion, och att dessa störningar kommer att bli allt vanligare och allt kraftigare i framtiden med skador på EU:s skogar som följd, vilket kommer att kräva en risk- och krishantering som är anpassad till varje situation. Parlamentet betonar i detta sammanhang att man behöver utarbeta en robust EU-skogsstrategi för perioden efter 2020 samt riskhanteringsåtgärder, såsom att stärka den europeiska katastrofresiliensen och verktyg för tidig varning, i syfte att vara bättre förberedd och bättre kunna förebygga sådana händelser, öka skogarnas resiliens och i högre grad klimatsäkra dem, till exempel genom att stärka genomförandet av hållbart och aktivt skogsbruk och genom forskning och innovation, som kommer att göra det möjligt att optimera skogarnas anpassningsförmåga. Parlamentet påminner om att de största påfrestningarna på skogarna i EU enligt Europeiska miljöbyrån beror på växande stadsområden och klimatförändringar. Parlamentet betonar också att man behöver erbjuda skogsägare bättre stödmekanismer och finansiella resurser och instrument så att de kan vidta förebyggande åtgärder och återställa drabbade områden, till exempel återbeskogning av förstörd mark som inte lämpar sig för jordbruk, även med hjälp av särskilda katastroffonder, bland annat genom extraordinära insatser, såsom Europeiska unionens solidaritetsfond. Parlamentet anser att EU:s skogsstrategi och den europeiska civilskyddsmekanismen måste vara samstämda. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att inrätta en mekanism för nödsituationer, och anser att stöd till betesskogsbruk behöver inkluderas i skogsjordbruksåtgärderna och att medlemsstaterna bör uppmuntras att genomföra det i nästa program för landsbygdsutveckling. Parlamentet understryker att det behövs mer resurser och utveckling av vetenskapsbaserad hantering av bränder och riskbaserat beslutsfattande, med beaktande av de socioekonomiska, klimatmässiga och miljömässiga orsakerna till skogsbränder. Parlamentet efterlyser en insatskomponent för de gemensamma utmaningar som är ett resultat av klimatförändringarna. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att utarbeta initiativ för att bevara och vid behov trygga skogar med högt bevarandevärde, med de mekanismer och instrument som krävs för att ge incitament till och, i tillämpliga fall, kompensera skogsägare, så att man kan förbättra kunskapen och avancera vetenskapen om dessa skogar, jämsides med bevarandet av naturliga livsmiljöer. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet konstaterar att biologisk mångfald är viktig för att säkerställa friska och resilienta skogsekosystem. Parlamentet framhåller betydelsen av Natura 2000-områdena, som möjliggör ett bredare utbud av ekosystemtjänster till samhället, inbegripet råmaterial, men konstaterar samtidigt att förvaltningen av dessa områden kräver teknisk rådgivning och nya tillräckliga ekonomiska resurser. Parlamentet understryker att ekonomiska förluster orsakade av skyddsåtgärder bör ges lämplig kompensation. Parlamentet betonar att naturskydd behöver integreras i det hållbara skogsbruket på ett pragmatiskt sätt, utan att detta för den skull leder till att skyddade områden utvidgas och till ökade administrativa och ekonomiska bördor. Parlamentet stöder inrättandet av nätverk på grundval av medlemsstatsdrivna initiativ i detta syfte. Parlamentet uppmanar statliga och regionala aktörer att förhandla om ett återställande av skogar längs vattendrag, i tillämpliga fall tillsammans med specialiserade berörda parter, i syfte att skapa livsmiljöer med stor biologisk mångfald, som sedan tillhandahåller ekosystemtjänster, såsom absorption av skadliga ämnen som kan spridas via grundvattnet. Parlamentet framhåller resultatet av den utvärdering av effekterna av den gemensamma jordbrukspolitiken som visar var den gemensamma jordbrukspolitikens instrument och åtgärder har potential att i högre grad bidra till målen för biologisk mångfald, och vill se en undersökning av hur man kan förbättra de befintliga verktygen. Parlamentet uppmuntrar även till ytterligare forskning om kopplingen mellan biologisk mångfald och resiliens, |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet noterar att nästan 25 % av den totala skogsarealen i EU hör till Natura 2000-nätverket. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet noterar att de förhandlingar som genomförs av FN:s ekonomiska kommission för Europa med stöd av FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation (FAO) har misslyckats med att ta fram ett rättsligt bindande alleuropeiskt avtal, eftersom Ryska federationen lämnade förhandlingarna. Parlamentet fortsätter dock att stödja kraftfulla instrument för att främja ett hållbart skogsbruk på alleuropeisk och global nivå. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet understryker att allt fler EU-strategier behandlar skogen ur olika perspektiv. Parlamentet uppmuntrar till ett slutförande av den pågående process som inleddes på grundval av EU:s nuvarande skogsstrategi för att utveckla en icke-slutanvändningsbaserad hållbarhetsstrategi i nära samarbete med den ständiga kommittén för skogsbruk och medlemsstaterna på grundval av tvåstegsstrategin i det omarbetade direktivet om el från förnybara energikällor. Parlamentet anser att tvåstegsstrategin skulle kunna användas även i andra strategier som syftar till att säkerställa att skogsbiomassa är hållbar och att EU-strategier är samstämda på ett sektorsövergripande sätt samt belöna ekosystemrelaterade resultat, särskilt skogens samhällsviktiga klimatrelaterade resultat. Parlamentet är samtidigt medvetet om att skogsbruket i EU redan arbetar enligt strängast möjliga hållbarhetsnormer. Parlamentet konstaterar att hållbarhetsstrategin för skogsbiomassa måste beakta att träets konkurrenskraft behöver bibehållas i förhållande till andra råvaror. Parlamentet understryker betydelsen av marknadsutvecklade verktyg, såsom befintliga system för skogscertifiering, och uppmuntrar till användning av dem som ett lämpligt medel för att kontrollera skogsresursernas hållbarhet. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet betonar att skogs- och skogsjordbruksåtgärder inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken liksom andra skogsbruksåtgärder, samt säkerställandet av rättvisa och konkurrenskraftiga marknadsvillkor inom EU, är avgörande för att en hållbar cirkulär bioekonomi ska kunna utvecklas på ett framgångsrikt sätt i samband med att EU:s skogsstrategi genomförs. Parlamentet påminner om behovet av kontinuitet och av uttryckliga och förbättrade skogsbruks- och skogsjordbruksåtgärder inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken 2021–2027, och påpekar att ytterligare nedskärningar i budgeten för den gemensamma jordbrukspolitiken skulle ha en negativ inverkan på investeringar i hållbart skogsbruk och på uppnåendet av målen för EU:s skogssektor. Enligt parlamentet bör ett hållbart skogsbruk ges en framträdande plats i de nya strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken. Parlamentet understryker att de administrativa bördorna i samband med EU:s skogsbruksåtgärder och med statligt stöd i allmänhet behöver minskas, till exempel för att stimulera främjandet och bevarandet av vedartad vegetation med koppling till landskapselement och politik i samband med stöd inom den första och andra pelaren, och genom att tillåta gruppundantag som gör det möjligt att snabbt reagera på utmaningar för skogarna. Parlamentet är samtidigt oroat över att horisontella åtgärder inom programmet för landsbygdsutveckling, såsom ”Unga jordbrukare”, inte omfattar skogsbruksverksamhet, åtminstone inte i vissa medlemsstater. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet framhåller de fördelar som kopplingen mellan bete och skogsbruk ger, nämligen minskad risk för bränder och lägre kostnader för skogsbruk. Parlamentet anser att överföring till yrkesverksamma av forskningsresultat och kunskaper i detta avseende är avgörande. Parlamentet belyser värdet av traditionella system för extensivt skogsjordbruk och de ekosystemtjänster som de tillhandahåller. Parlamentet uppmanar kommissionen att samordna EU:s skogsstrategi med strategin Från jord till bord för att uppnå dessa mål och främja EU-omfattande specialiserade utbildningsprogram, i syfte att göra jordbrukarna medvetna om fördelarna med och metoden för att integrera vedartad vegetation i jordbruket. Parlamentet noterar det låga utnyttjandet av de många åtgärder i förordningen om landsbygdsutveckling 2014–2020 som syftar till att stödja en aktiv integrering av vedartad växtlighet i jordbruket. Parlamentet konstaterar att skogsjordbruket har kapacitet att öka den totala biomassaproduktiviteten i specifika områden, och understryker att blandade ekosystem producerar mer biomassa och absorberar mer koldioxid från atmosfären. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet betonar att unionen bör anslå tillräckliga medel till åtgärder inom den skogsbaserade sektorn utifrån de nya förväntningar som ställs på sektorn, inbegripet investeringar i utveckling av skogsområden och förbättring av skogarnas livskraft, upprätthållande av skogsvägnät, skogsbruksteknik, innovation samt bearbetning och användning av skogsbruksprodukter. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att harmonisera sina olika strategier och planer för skogsbruk, så att målen kan följas upp och korrigeras allt eftersom, i stället för att skapa ett administrativt lapptäcke som sedan äventyrar uppnåendet av målen i deras strategiska dokument. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet beklagar att skogsjordbruk har utelämnats i förslaget till gemensam jordbrukspolitik för programperioden 2021–2027. Parlamentet anser att nästa förordning om den gemensamma jordbrukspolitiken absolut bör framhålla fördelarna med skogsjordbruk och fortsätta att främja och stödja inrättande, förnyelse, återställande och underhåll av skogsjordbrukssystem. Parlamentet uppmanar kommissionen att uppmuntra medlemsstaterna att införa stödåtgärder för skogsjordbruk i sina strategiska planer. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens initiativ Farm Carbon Forest, som syftar till att belöna jordbrukare som engagerar sig i projekt avsedda att minska koldioxidutsläpp eller öka koldioxidlagring i syfte att bidra till målet om nollutsläpp av koldioxid till 2050, inom ramen för den nya gröna given. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Europaparlamentet lyfter fram den mycket viktiga roll som forskning och innovation på hög nivå spelar för att öka skogens, skogsjordbrukets och den skogsbaserade sektorns bidrag till hanteringen av vår tids utmaningar. Parlamentet betonar betydelsen av EU:s forsknings- och innovationsprogram efter 2020, med erkännande av den roll som Ständiga kommittén för jordbruksforskning spelar, och konstaterar att forskning och teknik har kommit långt sedan EU:s skogsstrategi infördes 2013. Parlamentet understryker att man måste stimulera fortsatt forskning om bland annat skogarnas ekosystem, biologisk mångfald, hållbar ersättning av fossilbaserade råmaterial och energikällor, koldioxidlagring, träbaserade produkter och hållbara skogsbruksmetoder. Parlamentet begär fortsatt finansiering till forskning om jord och dess betydelse för skogens resiliens mot och anpassning till klimatförändringarna, skyddet och ökningen av den biologiska mångfalden samt tillhandahållandet av andra ekosystemtjänster och ersättningseffekter, och till insamling av data om innovativa metoder för att skydda skogen och göra den mer resilient. Parlamentet noterar med oro att uppgifterna om primärskogar fortfarande är ofullständiga. Parlamentet betonar att mer forskning och finansiering skulle bidra positivt till begränsningen av klimatförändringarna, bevarandet av skogens ekosystem och främjandet av biologisk mångfald, hållbar ekonomisk tillväxt och sysselsättning, framför allt i landsbygdsområden. Parlamentet noterar kommissionens rekommendation om att ett stort utnyttjande av innovation utmed värdekedjan skulle bidra till den skogsbaserade sektorns konkurrenskraft. Parlamentet välkomnar i detta avseende EIB:s nya klimatambition att finansiera projekt som kan skapa nya möjligheter för den skogsbaserade sektorn, som spelar en viktig roll i ersättningen av fossila material och energikällor. Parlamentet lovordar den skogsrelaterade forskning och innovation som redan har gjorts, i synnerhet inom ramen för programmen Horisont 2020 och Life+. Parlamentet hyllar de fall där resultatet bidrar till utvecklingen av den hållbara bioekonomin och där man försöker uppnå balans mellan olika aspekter av hållbart skogsbruk och lyfta fram skogens mångfunktionella roll. Parlamentet uppmanar kommissionen att investera i och vid behov intensifiera forskningen för att finna en lösning på spridningen av skadegörare och sjukdomar i skogen. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i samråd med tillverkare av skogsbruksmaskiner ta initiativ för att få fram skogsbruksmaskiner med en bättre ekodesign, i syfte att förena en hög skyddsnivå för arbetstagarnas säkerhet med minsta möjliga inverkan på mark och vattendrag i skogen. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Europaparlamentet är oroat över att världens totala skogsareal har minskat kraftigt sedan 1990-talet. Parlamentet understryker att avskogning och skogsförstörelse runtom i världen är allvarliga problem, och att EU:s skogsstrategi bör utöva inflytande på den globala politiska scenen och inkludera EU:s externa mål och åtgärder för främjande av hållbart skogsbruk i hela världen, både bilateralt och genom multilaterala skogsrelaterade processer, med betoning på åtgärder för att stoppa avskogning runtom i världen, inklusive skydd av produktion och leveranskedjor som är lagliga, hållbara och avskogningsfria och som inte leder till kränkningar av de mänskliga rättigheterna, och för att säkerställa att skogsresurser brukas på ett hållbart sätt. Parlamentet påpekar att politiska initiativ bör tas fram för att hantera frågor utanför EU, med fokus på tropikerna – med beaktande av den varierande ambitionsnivån i olika tropiska länders miljöpolitik – och på de drivkrafter utanför sektorn som ligger bakom ohållbara metoder i skogen. Parlamentet betonar att man behöver vidta spårbarhetsåtgärder för import och uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att främja samarbete med tredjeländer i syfte att befästa högre hållbarhetsstandarder. Parlamentet betonar att genomförandet av EU:s timmerförordning och handlingsplanen Flegt (skogslagstiftningens efterlevnad samt förvaltning av och handel med skog) måste främjas så att trä som har avverkats olagligt eller som har ett olagligt ursprung inte kommer in på EU-marknaden, eftersom detta utgör illojal konkurrens för den europeiska skogsbrukssektorn och på EU-marknaden. Parlamentet upprepar att det behövs ett certifieringssystem och att särskilda bestämmelser om hållbart skogsbruk behöver inkluderas i handelsavtal. Parlamentet efterlyser en sammanhängande och systematisk tolkning av systemet för tillbörlig aktsamhet i timmerförordningen. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Europaparlament understryker vikten av utbildning och kunnig och välutbildad arbetskraft för ett framgångsrikt praktiskt genomförande av ett hållbart skogsbruk. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att fortsätta att genomföra åtgärder och använda befintliga europeiska instrument såsom Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu), Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf), Europeiska socialfonden (ESF) och de europeiska utbildningsprogrammen (Utbildning 2020) för att stödja generationsväxling och kompensera för bristen på utbildad arbetskraft i sektorn. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Europaparlamentet begär att import av trä som erhållits genom olaglig avverkning ska omfattas av handelsavtal, med sanktioner vid överträdelser. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och virkesindustrin att i stor utsträckning bidra till ett säkerställande av att avverkade ytor kompenseras för med ett lika stort antal beskogade ytor. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Europaparlamentet betonar att det EU-omfattande skogsinformationssystemet för Europa (FISE) behöver vidareutvecklas med beaktande av befintliga system, och att alla kommissionens berörda generaldirektorat som arbetar med olika ämnen som omfattas av FISE bör ha ett delat ansvar för det. Parlamentet anser att samordningen av detta instrument bör ske inom ramen för EU:s skogsstrategi. Parlamentet understryker att all skogsrelaterad EU-politik måste bygga på jämförbar, vetenskapsbaserad och balanserad realtidsinformation om europeiska skogsresurser, övervakning av huruvida skogar och naturresurser förvaltas väl och, i tillämpliga fall, bevaras, och en strävan efter att kunna förutse effekterna och följderna av sådana naturliga störningar som är en konsekvens av klimatförändringarna, med miljöindikatorer och socioekonomiska indikatorer. Parlamentet noterar att nationella skogsinventeringar är ett heltäckande övervakningsverktyg för att bedöma skogsbestånd och beakta regionala förutsättningar. Parlamentet uppmanar EU att inrätta ett övervakningsnätverk för europeiska skogar som ska samla in information på lokal nivå och vara kopplat till Copernicus jordobservationsprogram. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Europaparlamentet välkomnar digitaliseringstrenden i sektorn och uppmanar kommissionen att överväga att införa en EU-omfattande digital träspårningsmekanism för datainsamling och konsekvent transparens, och att säkerställa lika villkor och mindre konkurrensbegränsande beteenden och avsiktliga otillbörligheter i virkeshandeln, både i och utanför EU, med hjälp av ett kontrollsystem. Parlamentet anser också att man genom ett sådant kontrollsystem skulle kunna förbättra regelefterlevnaden, begränsa och bekämpa ekonomiska bedrägerier och samtidigt förhindra kartellmetoder och stoppa logistisk verksamhet och förflyttningar i samband med olaglig avverkning. Parlamentet uppmuntrar vidare till utbyte av bästa praxis med medlemsstater som redan har genomfört sådana reformer på nationell nivå. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Europaparlamentet understryker att medlemsstaterna har kompetens för och spelar en central roll i utarbetandet och genomförandet av EU:s skogsstrategi för perioden efter 2020, och uppmanar kommissionens ständiga kommitté för skogsbruk att stödja medlemsstaterna i denna uppgift. Parlamentet betonar att informationsutbytet och det parallella deltagandet av berörda aktörer, såsom skogsägare och skogsförvaltare, i gruppen för civil dialog om skogsbruk och kork är viktigt, och att gruppens regelbundna möten måste upprätthållas och samordningen och samverkanseffekterna med den ständiga kommittén för skogsbruk stärkas. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att involvera parlamentet i genomförandet av EU:s skogsstrategi, åtminstone på årsbasis. Parlamentet anser att den ständiga kommittén för skogsbruk bör ges en större roll så att samordningen mellan berörda intressenter och politikområden på EU-nivå kan säkerställas. Parlamentet betonar vidare att lokala och regionala myndigheter har en viktig roll att spela när det gäller att stärka en hållbar användning av skogen och framför allt landsbygdsekonomin. Parlamentet framhåller vikten av ett utökat samarbete mellan medlemsstaterna för att stärka fördelarna med den nya skogsstrategin. Parlamentet uppmanar dessutom kommissionen och dess generaldirektorat med befogenheter kopplade till skog att arbeta strategiskt för att säkerställa enhetlighet i allt skogsrelaterat arbete och utöka det hållbara skogsbruket. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Europaparlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att prioritera upprätthållandet av yrkesutbildning av hög kvalitet inom sektorn för miljöeffektivt byggande och trärelaterade näringar, samt att tillhandahålla nödvändiga offentliga medel och investeringar i syfte att förutse framtida behov inom EU:s träindustri. |
| --- | --- |

52.

| 53. | Europaparlamentet påminner om kommissionens åtagande om nolltolerans för regelbrott, och betonar att flera överträdelseförfaranden som för närvarande pågår mot medlemsstater avser oersättliga värden i europeiska skogsekosystem, och uppmanar med eftertryck kommissionen att agera skyndsamt i dessa fall. |
| --- | --- |

53.

| 54. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att i samordning med medlemsstaternas arbetsinspektioner kontrollera att maskiner som släpps ut på marknaden och används av företag inom träindustrin uppfyller kraven i maskindirektiv 2006/42/EG och har ett system för åtskiljning och uppsamling av trädamm. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Europaparlamentet är övertygat om att EU:s skogsstrategi bör främja och stödja utbyte av bästa praxis i fråga om genomförandet av hållbart skogsbruk, yrkesutbildning för skogsarbetare och skogsförvaltare, resultat inom skogssektorn och förbättrat samarbete mellan medlemsstaterna när det gäller gränsöverskridande åtgärder och informationsutbyte, i syfte att säkerställa friska europeiska skogar. Parlamentet betonar dessutom att det behövs bättre kommunikation om betydelsen av ett hållbart skogsbruk, samt möjlighet till förlängning, genomförande och samordning av informationskampanjer om skogens mångfunktionella karaktär och de många ekonomiska, sociala och miljömässiga fördelarna med skogsbruk på alla relevanta nivåer i EU, i syfte att göra alla medvetna om rikedomen i detta arv och om behovet av att förvalta, bevara och hållbart bruka våra resurser för att förebygga eventuella konflikter i samhället. |
| --- | --- |

55.

| 56. | Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att med kraft uppmana sina skogsaktörer att nå ut till en större andel av befolkningen med hjälp av utbildningsverktyg och utbildningsprogram, både för skolelever och för personer i andra åldersgrupper, med betoning på skogens viktiga roll både för mänsklig aktivitet och för att bevara den biologiska mångfalden och varierade ekosystem. |
| --- | --- |

56.

| 57. | Europaparlamentet konstaterar att digitalisering och hållbar teknik tillför ett viktigt mervärde i den fortsatta utvecklingen av den skogsbaserade sektorn. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att uppmuntra till kunskaps- och teknikutbyte och utbyte av bästa praxis i fråga om exempelvis hållbart och aktivt skogsbruk. |
| --- | --- |

57.

o

o o

| 58. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

58.

---

(1)  Antagna texter, P9_TA(2020)0005.

(2)  Antagna texter, P9_TA(2020)0015.

(3)  EUT C 346, 21.9.2016, s. 17.

(4)  EUT L 317, 4.11.2014, s. 35.

(5)  https://ec.europa.eu/knowledge4policy/publication/council-conclusions-updated-eu-bioeconomy-strategy-29-november-2019_en

(6)  EUT C 361, 5.10.2018, s. 5.

(7)  Eurostats databas om skogsbruk: https://ec.europa.eu/eurostat/web/forestry/data/database

(8)  Europaparlamentets faktablad från maj 2019 EU och skogarna.

(9)  EUT L 198, 22.6.2020, s. 13.

---

| 29.9.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 395/50 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 395/50

---

P9_TA(2020)0258

Eritrea, fallet Dawit Isaak

Europaparlamentets resolution av den 8 oktober 2020 om Eritrea, särskilt fallet Dawit Isaak (2020/2813(RSP))

(2021/C 395/06)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Eritrea, särskilt resolutionen av den 6 juli 2017 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Eritrea, särskilt resolutionen av den 6 juli 2017 (1),

| — | med beaktande av FN:s särskilda rapportörs rapport av den 11 maj 2020 om situationen för de mänskliga rättigheterna i Eritrea, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s särskilda rapportörs rapport av den 11 maj 2020 om situationen för de mänskliga rättigheterna i Eritrea,

| — | med beaktande av FN:s särskilda rapportörs uttalande av den 30 juni 2020 vid det 44:e mötet i FN:s råd för mänskliga rättigheter om situationen för de mänskliga rättigheterna i Eritrea, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s särskilda rapportörs uttalande av den 30 juni 2020 vid det 44:e mötet i FN:s råd för mänskliga rättigheter om situationen för de mänskliga rättigheterna i Eritrea,

| — | med beaktande av resolutionerna från FN:s råd för mänskliga rättigheter om situationen för de mänskliga rättigheterna i Eritrea, |
| --- | --- |

—

med beaktande av resolutionerna från FN:s råd för mänskliga rättigheter om situationen för de mänskliga rättigheterna i Eritrea,

| — | med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolution 2444 (2018) av den 14 november 2018, som med omedelbar verkan avslutade alla FN-sanktioner mot Eritrea (vapenembargo, frysning av tillgångar och reseförbud), |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolution 2444 (2018) av den 14 november 2018, som med omedelbar verkan avslutade alla FN-sanktioner mot Eritrea (vapenembargo, frysning av tillgångar och reseförbud),

| — | med beaktande av rådets beslut (Gusp) 2018/1944 av den 10 december 2018 om upphävande av beslut 2010/127/Gusp om restriktiva åtgärder mot Eritrea (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut (Gusp) 2018/1944 av den 10 december 2018 om upphävande av beslut 2010/127/Gusp om restriktiva åtgärder mot Eritrea (2),

| — | med beaktande av mål 428/12 (2012) som ingavs till Afrikanska kommissionen för mänskliga och folkens rättigheter på Dawit Isaaks och andra politiska fångars vägnar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av mål 428/12 (2012) som ingavs till Afrikanska kommissionen för mänskliga och folkens rättigheter på Dawit Isaaks och andra politiska fångars vägnar,

| — | med beaktande av slutförklaringen från det 66:e mötet för Afrikanska kommissionen för mänskliga och folkens rättigheter av den 22 maj 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutförklaringen från det 66:e mötet för Afrikanska kommissionen för mänskliga och folkens rättigheter av den 22 maj 2017,

| — | med beaktande av FN:s konvention mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning,

| — | med beaktande av Eritreas grundlag som antogs 1997 och som garanterar medborgerliga fri- och rättigheter, religionsfrihet inberäknad, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Eritreas grundlag som antogs 1997 och som garanterar medborgerliga fri- och rättigheter, religionsfrihet inberäknad,

| — | med beaktande av den afrikanska stadgan om mänskliga rättigheter och folkens rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den afrikanska stadgan om mänskliga rättigheter och folkens rättigheter,

| — | med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter från 1966, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter från 1966,

| — | med beaktande av AVS–EU-partnerskapsavtalet (Cotonouavtalet) (3), i dess ändrade lydelse från 2005 och 2010, som Eritrea har undertecknat, |
| --- | --- |

—

med beaktande av AVS–EU-partnerskapsavtalet (Cotonouavtalet) (3), i dess ändrade lydelse från 2005 och 2010, som Eritrea har undertecknat,

| — | med beaktande av artiklarna 144.5 och 132.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 144.5 och 132.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Dawit Isaak, som har dubbelt medborgarskap i Eritrea och Sverige, och därmed medborgarskap i Europeiska unionen, är journalist och delägare i Eritreas första oberoende tidning, Setit, som har stor spridning. Den 23 september 2001 greps han tillsammans med 21 andra personer av de eritreanska myndigheterna. Eritreas regering anklagar Dawit Isaak för att vara en ”förrädare”, trots att han varken åtalats eller ställts inför rätta. Efter Eritreas självständighet 1992 hade Dawit Isaak återvänt från Sverige för att hjälpa till att befästa landets nya demokrati. |
| --- | --- |

A.

Dawit Isaak, som har dubbelt medborgarskap i Eritrea och Sverige, och därmed medborgarskap i Europeiska unionen, är journalist och delägare i Eritreas första oberoende tidning, Setit, som har stor spridning. Den 23 september 2001 greps han tillsammans med 21 andra personer av de eritreanska myndigheterna. Eritreas regering anklagar Dawit Isaak för att vara en ”förrädare”, trots att han varken åtalats eller ställts inför rätta. Efter Eritreas självständighet 1992 hade Dawit Isaak återvänt från Sverige för att hjälpa till att befästa landets nya demokrati.

| B. | Fängslandena ägde rum efter offentliggörandet av ett öppet brev där regimen fördömdes och president Isaias Afwerki uppmanades att genomföra demokratiska reformer. Den dagen då gripandena skedde tillkännagav regeringen ett förbud mot alla oberoende medier. De frihetsberövade har inte åtalats för något brott. |
| --- | --- |

B.

Fängslandena ägde rum efter offentliggörandet av ett öppet brev där regimen fördömdes och president Isaias Afwerki uppmanades att genomföra demokratiska reformer. Den dagen då gripandena skedde tillkännagav regeringen ett förbud mot alla oberoende medier. De frihetsberövade har inte åtalats för något brott.

| C. | Den 19 november 2005 försattes Dawit Isaak på fri fot efter betydande insatser av bland annat Sveriges regering på hans vägnar. Två dagar senare greps han på nytt när han var på väg till sjukhus, och de eritreanska myndigheterna hävdade att han endast varit tillfälligt frigiven för att få läkarvård. Sedan dess har Dawit Isaak hållits isolerad av de eritreanska myndigheterna, som vägrar att uppge den exakta platsen där han befinner sig eller någon information om hans hälsa och välbefinnande. |
| --- | --- |

C.

Den 19 november 2005 försattes Dawit Isaak på fri fot efter betydande insatser av bland annat Sveriges regering på hans vägnar. Två dagar senare greps han på nytt när han var på väg till sjukhus, och de eritreanska myndigheterna hävdade att han endast varit tillfälligt frigiven för att få läkarvård. Sedan dess har Dawit Isaak hållits isolerad av de eritreanska myndigheterna, som vägrar att uppge den exakta platsen där han befinner sig eller någon information om hans hälsa och välbefinnande.

| D. | I december 2008 kom det obekräftade uppgifter om att Dawit Isaak hade överförts till ett högsäkerhetsfängelse i Embatkala, och att han kort därefter, den 11 januari 2009, hade lagts in på ett av flygvapnets sjukhus i Asmara, antagligen allvarligt sjuk. Man vet fortfarande inte något om hans sjukdom eller hur allvarlig den är och Eritreas regering vägrar att bekräfta att han har lagts in på sjukhus. |
| --- | --- |

D.

I december 2008 kom det obekräftade uppgifter om att Dawit Isaak hade överförts till ett högsäkerhetsfängelse i Embatkala, och att han kort därefter, den 11 januari 2009, hade lagts in på ett av flygvapnets sjukhus i Asmara, antagligen allvarligt sjuk. Man vet fortfarande inte något om hans sjukdom eller hur allvarlig den är och Eritreas regering vägrar att bekräfta att han har lagts in på sjukhus.

| E. | Sedan Dawit Isaaks försvinnande har hans familj, däribland hans tre barn, upplevt stor oro och osäkerhet och haft mycket lite kännedom om sin närståendes välbefinnande, vistelseort eller framtidsutsikter. Dawit Isaaks dotter Betlehem Isaak fortsätter att kämpa för sin fars frigivning. 2020 bekräftade Betlehem Isaak att hennes far levde. |
| --- | --- |

E.

Sedan Dawit Isaaks försvinnande har hans familj, däribland hans tre barn, upplevt stor oro och osäkerhet och haft mycket lite kännedom om sin närståendes välbefinnande, vistelseort eller framtidsutsikter. Dawit Isaaks dotter Betlehem Isaak fortsätter att kämpa för sin fars frigivning. 2020 bekräftade Betlehem Isaak att hennes far levde.

| F. | Den afrikanska kommissionen för mänskliga och folkens rättigheter fastställde att de journalister som greps i Eritrea i september 2001, däribland Dawit Isaak, har utsatts för godtyckliga och olagliga frihetsberövanden, och uppmanade de eritreanska myndigheterna att frige dem eller att åtminstone hålla en rättvis rättegång. |
| --- | --- |

F.

Den afrikanska kommissionen för mänskliga och folkens rättigheter fastställde att de journalister som greps i Eritrea i september 2001, däribland Dawit Isaak, har utsatts för godtyckliga och olagliga frihetsberövanden, och uppmanade de eritreanska myndigheterna att frige dem eller att åtminstone hålla en rättvis rättegång.

| G. | Situationen i Eritreas överfulla och ohygieniska förvarsenheter innebär en grym och omänsklig behandling. Dessa förhållanden gör att de frihetsberövade utsätts för en större risk att överföra covid-19. Tillgången till hälso- och sjukvård, mat och sanitet är extremt begränsad eller saknas helt, vilket gör att de frihetsberövade är beroende av besökare för att få grundläggande förnödenheter. Isoleringsåtgärder vid fängelser som syftat till att bekämpa pandemin har lett till ytterligare undernäring och motsvarande psykiska och fysiska sjukdomar. Många fler fångar sitter frihetsberövade i containrar där de utsätts för extremt hårda temperaturförhållanden. |
| --- | --- |

G.

Situationen i Eritreas överfulla och ohygieniska förvarsenheter innebär en grym och omänsklig behandling. Dessa förhållanden gör att de frihetsberövade utsätts för en större risk att överföra covid-19. Tillgången till hälso- och sjukvård, mat och sanitet är extremt begränsad eller saknas helt, vilket gör att de frihetsberövade är beroende av besökare för att få grundläggande förnödenheter. Isoleringsåtgärder vid fängelser som syftat till att bekämpa pandemin har lett till ytterligare undernäring och motsvarande psykiska och fysiska sjukdomar. Många fler fångar sitter frihetsberövade i containrar där de utsätts för extremt hårda temperaturförhållanden.

| H. | Sedan landet blev självständigt under Isaias Afwerki har Eritrea systematiskt fängslat tusentals människor för deras politiska åsikter, deras arbete som journalister eller deras religionsutövning. Påtvingade försvinnanden sker på ett strukturerat sätt. Frihetsberövade personer utsätts vanligtvis för godtyckliga och olagliga gripanden och frihetsberövanden utan åtal och nekas tillgång till advokater eller familjebesök. |
| --- | --- |

H.

Sedan landet blev självständigt under Isaias Afwerki har Eritrea systematiskt fängslat tusentals människor för deras politiska åsikter, deras arbete som journalister eller deras religionsutövning. Påtvingade försvinnanden sker på ett strukturerat sätt. Frihetsberövade personer utsätts vanligtvis för godtyckliga och olagliga gripanden och frihetsberövanden utan åtal och nekas tillgång till advokater eller familjebesök.

| I. | Enligt en rapport från 2019 om mänsklig utveckling från FN:s utvecklingsprogram placerar sig Eritrea på 182:e plats av 189 länder. Eritrea ligger på 178:e plats av 180 länder i 2020 års pressfrihetsindex från Reportrar utan gränser, och 2019 var Eritrea världens mest censurerade land enligt Kommittén för skydd av journalister. |
| --- | --- |

I.

Enligt en rapport från 2019 om mänsklig utveckling från FN:s utvecklingsprogram placerar sig Eritrea på 182:e plats av 189 länder. Eritrea ligger på 178:e plats av 180 länder i 2020 års pressfrihetsindex från Reportrar utan gränser, och 2019 var Eritrea världens mest censurerade land enligt Kommittén för skydd av journalister.

| J. | I rapporten från FN:s undersökningskommission om de mänskliga rättigheterna i Eritrea, som offentliggjordes den 9 maj 2016, konstaterades att brott mot mänskligheten hade begåtts i utbredd och systematisk skala i förvarsenheter, i militära träningsläger och på andra platser i hela landet under de senaste 25 åren. |
| --- | --- |

J.

I rapporten från FN:s undersökningskommission om de mänskliga rättigheterna i Eritrea, som offentliggjordes den 9 maj 2016, konstaterades att brott mot mänskligheten hade begåtts i utbredd och systematisk skala i förvarsenheter, i militära träningsläger och på andra platser i hela landet under de senaste 25 åren.

| K. | Enligt FN:s särskilda rapportörs rapport av den 16 maj 2019 om situationen för de mänskliga rättigheterna i Eritrea har ”den positiva drivkraften för fred och säkerhet i regionen väckt förväntningar i Eritrea och i det internationella samfundet om att Eritreas regering kommer att genomföra politiska och institutionella reformer”, men ”de eritreanska myndigheterna har ännu inte påbörjat något inhemskt reformarbete och människorättssituationen är oförändrad”. Sedan 2009 har FN:s särskilda rapportör nekats inresa till Eritrea för besök i landet. |
| --- | --- |

K.

Enligt FN:s särskilda rapportörs rapport av den 16 maj 2019 om situationen för de mänskliga rättigheterna i Eritrea har ”den positiva drivkraften för fred och säkerhet i regionen väckt förväntningar i Eritrea och i det internationella samfundet om att Eritreas regering kommer att genomföra politiska och institutionella reformer”, men ”de eritreanska myndigheterna har ännu inte påbörjat något inhemskt reformarbete och människorättssituationen är oförändrad”. Sedan 2009 har FN:s särskilda rapportör nekats inresa till Eritrea för besök i landet.

| L. | I maj 2019 slog de eritreanska myndigheterna till hårt mot icke erkända kristna församlingar och beslagtog katolska skolor och vårdinrättningar, vilket har påverkat befolkningens rätt till hälsa och utbildning negativt. |
| --- | --- |

L.

I maj 2019 slog de eritreanska myndigheterna till hårt mot icke erkända kristna församlingar och beslagtog katolska skolor och vårdinrättningar, vilket har påverkat befolkningens rätt till hälsa och utbildning negativt.

| M. | Eritreas president vägrar fortsättningsvis att anordna val och att tillämpa landets grundlag, trots att grundlagen och Eritreas vallag ratificerades 1997 respektive 2002. Interimsparlamentet har inte sammanträtt sedan 2002 och rättsväsendet kontrolleras av regeringen. |
| --- | --- |

M.

Eritreas president vägrar fortsättningsvis att anordna val och att tillämpa landets grundlag, trots att grundlagen och Eritreas vallag ratificerades 1997 respektive 2002. Interimsparlamentet har inte sammanträtt sedan 2002 och rättsväsendet kontrolleras av regeringen.

| N. | Den senaste utvecklingen av regional fred och säkerhet förväntades leda till reformer av värnplikten och en demobilisering av värnpliktiga i Eritrea. Hittills har inga officiella tillkännagivanden getts om en förkortning av värnplikten eller om några demobiliseringsplaner. Värnplikten har fortfarande karaktären av ofrivillig tjänstgöring och dess varaktighet är obegränsad. Värnplikten innebär för många medborgare, däribland kvinnor och flickor, en situation av slaveri, där hela deras liv kontrolleras av andra, och där de bland annat utsätts för fysiska och sexuella övergrepp och verbala angrepp liksom ibland ett tvång att arbeta som hushållsarbetare. |
| --- | --- |

N.

Den senaste utvecklingen av regional fred och säkerhet förväntades leda till reformer av värnplikten och en demobilisering av värnpliktiga i Eritrea. Hittills har inga officiella tillkännagivanden getts om en förkortning av värnplikten eller om några demobiliseringsplaner. Värnplikten har fortfarande karaktären av ofrivillig tjänstgöring och dess varaktighet är obegränsad. Värnplikten innebär för många medborgare, däribland kvinnor och flickor, en situation av slaveri, där hela deras liv kontrolleras av andra, och där de bland annat utsätts för fysiska och sexuella övergrepp och verbala angrepp liksom ibland ett tvång att arbeta som hushållsarbetare.

| O. | I juli 2018 undertecknade Eritrea och Etiopien ett historiskt fredsavtal som avslutade tjugo år av konflikt. Fredsavtalet från juli 2018 öppnade nya utsikter för landets socioekonomiska utveckling, vilken hänger samman med framstegen med den regionala ekonomiska integrationen på Afrikas horn. |
| --- | --- |

O.

I juli 2018 undertecknade Eritrea och Etiopien ett historiskt fredsavtal som avslutade tjugo år av konflikt. Fredsavtalet från juli 2018 öppnade nya utsikter för landets socioekonomiska utveckling, vilken hänger samman med framstegen med den regionala ekonomiska integrationen på Afrikas horn.

| P. | Efter det att fredsavtalet ingicks mellan Eritrea och Etiopien ändrade EU sin strategi gentemot Eritrea, som utgick från ”principer för engagemang” och som tidigare inte hade gett möjlighet till vare sig politisk dialog eller utvecklingssamarbete mellan EU och Eritrea, och övergick till den så kallade ”tvåspårsstrategin”. |
| --- | --- |

P.

Efter det att fredsavtalet ingicks mellan Eritrea och Etiopien ändrade EU sin strategi gentemot Eritrea, som utgick från ”principer för engagemang” och som tidigare inte hade gett möjlighet till vare sig politisk dialog eller utvecklingssamarbete mellan EU och Eritrea, och övergick till den så kallade ”tvåspårsstrategin”.

| Q. | EU:s partnerskap med Eritrea regleras av Cotonouavtalet och parterna i detta avtal måste respektera och uppfylla dess villkor, särskilt respekten för mänskliga rättigheter, demokratin och rättsstaten. |
| --- | --- |

Q.

EU:s partnerskap med Eritrea regleras av Cotonouavtalet och parterna i detta avtal måste respektera och uppfylla dess villkor, särskilt respekten för mänskliga rättigheter, demokratin och rättsstaten.

| R. | Trots att Eritrea gjort sig skyldig till grova och systematiska kränkningar av de väsentliga och grundläggande inslagen i Cotonouavtalet när det gäller mänskliga rättigheter har EU aldrig inlett samråd enligt artikel 96 i avtalet, trots uppmaningar från Europaparlamentet att göra så. |
| --- | --- |

R.

Trots att Eritrea gjort sig skyldig till grova och systematiska kränkningar av de väsentliga och grundläggande inslagen i Cotonouavtalet när det gäller mänskliga rättigheter har EU aldrig inlett samråd enligt artikel 96 i avtalet, trots uppmaningar från Europaparlamentet att göra så.

| S. | EU är en betydande givare till Eritrea genom sitt utvecklingsbistånd till landet. Efter 2018 års fredsavtal mellan Eritrea och Etiopien enades EU och Eritrea om en ny strategi för utvecklingssamarbete för 2019–2020 med ett anslag från EU på 180 miljoner euro. |
| --- | --- |

S.

EU är en betydande givare till Eritrea genom sitt utvecklingsbistånd till landet. Efter 2018 års fredsavtal mellan Eritrea och Etiopien enades EU och Eritrea om en ny strategi för utvecklingssamarbete för 2019–2020 med ett anslag från EU på 180 miljoner euro.

| T. | Den autokratiska regeringen försöker även kontrollera den eritreanska diasporan genom att ålägga eritreaner som bor utomlands en inkomstskatt på 2 %, spionera på dem och övervaka anhöriga som bor kvar i Eritrea. |
| --- | --- |

T.

Den autokratiska regeringen försöker även kontrollera den eritreanska diasporan genom att ålägga eritreaner som bor utomlands en inkomstskatt på 2 %, spionera på dem och övervaka anhöriga som bor kvar i Eritrea.

| 1. | Europaparlamentet kräver att alla samvetsfångar i Eritrea omedelbart och ovillkorligt släpps fria, särskilt EU-medborgaren Dawit Isaak och de andra journalister som hållits frihetsberövade sedan september 2001. Parlamentet kräver omedelbar information om Dawit Isaaks vistelseort och välbefinnande. Parlamentet uppmanar med kraft de eritreanska myndigheterna att ge honom tillträde till EU:s, medlemsstaternas och Sveriges företrädare för att fastställa hans behov av hälso- och sjukvård och annat nödvändigt stöd. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet fördömer i kraftiga ordalag Eritreas systematiska, omfattande och grova kränkningar av de mänskliga rättigheterna. Parlamentet uppmanar Eritreas regering att upphöra med frihetsberövandet av oppositionen, journalister, religiösa ledare och oskyldiga civila. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet vädjar till Afrikanska unionen, som är en partner till EU och som uttryckligen engagerar sig för universella värden som demokrati och mänskliga rättigheter, att intensifiera sina insatser med anledning av den beklagliga situationen i Eritrea och att arbeta tillsammans med EU för att se till att Dawit Isaak och andra politiska fångar släpps fria. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet kräver, med tanke på den rådande covid-19-hälsokrisen, de dåliga sanitära förhållandena i eritreanska fängelser och den höga infektionsrisken för fångar, att tillräckligt med mat, vatten och sjukvård omgående tillhandahålls. Parlamentet uttrycker oro över att covid-19-pandemin förvärrar den situation med hungersnöd och undernäring som råder i delar av landet och bidrar till livsmedelsbrist. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet kräver att Eritreas regering lämnar detaljerad information om vad som har hänt alla dem som har frihetsberövats, ger bevis på att de lever och uppger var de befinner sig. Parlamentet efterlyser rättvisa rättegångar för de anklagade, omedelbar och ovillkorlig frigivning av alla fångar som inte anklagas för något brott samt avskaffande av tortyr och annan förnedrande behandling, såsom begränsningar av mat, vatten och sjukvård. Parlamentet påminner Eritreas regering om dess skyldighet att ta itu med alla kränkningar av de mänskliga rättigheterna, bland annat genom att utreda utomrättsliga avrättningar och påtvingade försvinnanden samt dödsstraffet, vilket bör avskaffas i linje med rekommendationerna i årsrapporten för 2020 från FN:s råd för mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet beklagar djupt att Eritrea inte ger utrymme åt oberoende människorättsförsvarare, medlemmar av den politiska oppositionen och oberoende journalister. Parlamentet uppmanar därför Eritreas regering att öppna utrymmet för oberoende organisationer i civilsamhället och se till att det blir möjligt att grunda andra politiska partier i landet. Parlamentet påminner Eritrea om landets skyldigheter enligt ILO-konventionerna, särskilt med avseende på rätten för organisationer i civilsamhället och fackföreningar att organisera sig, hålla fredliga demonstrationer, medverka i samhällsfrågor och kämpa för bättre rättigheter för arbetstagarna. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet kräver att Eritreas regering upphör med att använda sina medborgare som tvångsarbetare genom en nationell värnplikt på obestämd tid och avskaffar den praxis som gör det obligatoriskt för alla skolelever att tillbringa sitt sista skolår i ett militärt träningsläger. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka om villkoren för EU:s bistånd är uppfyllda och att se till att ingen finansiering av projekt i Eritrea, särskilt sådana projekt som genomförs med hjälp av värnpliktiga, gynnar Eritreas regering. Parlamentet beklagar i detta sammanhang att kommissionen fortsätter att finansiera ”vägprojektet”, och uppmanar den att enbart tillgodose det eritreanska folkets behov av utveckling, demokrati, mänskliga rättigheter, god samhällsstyrning, och säkerhet samt yttrande-, press- och mötesfrihet, liksom att utvärdera de konkreta resultat på människorättsområdet som strategin mellan EU och Eritrea och den så kallade ”tvåspårsstrategin” har lett till. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet efterlyser ett omedelbart genomförande av Eritreas grundlag från 1997, som utarbetades i fullt samråd med alla berörda parter och det civila samhället, och som antogs i vederbörlig ordning. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet fördömer den eritreanska regeringens tillämpning av den extraterritoriella ”diasporaskatten”. Parlamentet uppmanar med kraft regeringen att upphöra med sin ”skuld-genom-sammankopplingspolitik”, som riktar sig mot familjemedlemmar till dem som undviker värnplikt, försöker fly från Eritrea eller som inte betalar den inkomstskatt på 2 % som regeringen ålägger eritreaner som bor utomlands, inbegripet EU-medborgare. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar Eritrea att häva förbudet mot oberoende medier och att tillåta grundande av politiska partier, som ett centralt verktyg för att främja demokrati i landet. Parlamentet begär att människorättsorganisationer ska tillåtas verka fritt inom landet. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet kräver att de eritreanska myndigheterna upphör med frihetsberövandet av oppositionen, journalister, religiösa ledare, företrädare för det civila samhället och oskyldiga civila. Parlamentet uppmanar med kraft Eritrea att till fullo respektera och skydda religionsfriheten och att stoppa de pågående förföljelserna i landet på grund av tro. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet upprepar sin brådskande begäran om en global EU-mekanism för mänskliga rättigheter, den så kallade europeiska Magnitskij-lagen. Rådet uppmanas att anta denna mekanism genom ett beslut som rör unionens strategiska intressen och mål enligt artikel 22.1 i fördraget om Europeiska unionen. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet kräver att Eritrea fullt ut respekterar och omedelbart antar FN:s konvention mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning, och fullt ut fullgör sina skyldigheter enligt den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter samt den afrikanska stadgan om mänskliga rättigheter och folkens rättigheter, som båda förbjuder tortyr. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Afrikanska unionen, Eritreas president, FN:s råd för mänskliga rättigheter och den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen. |
| --- | --- |

15.

---

(1)  EUT C 334, 19.9.2018, s. 140.

(2)  EUT L 314, 11.12.2018, s. 60.

(3)  EUT L 317, 15.12.2000, s. 3.

---

| 29.9.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 395/54 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 395/54

---

P9_TA(2020)0259

Lagen om ”utländska agenter” i Nicaragua

Europaparlamentets resolution av den 8 oktober 2020 om lagen om ”utländska agenter” i Nicaragua (2020/2814(RSP))

(2021/C 395/07)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Nicaragua, särskilt av den 31 maj 2018 (1), 14 mars 2019 (2) och 19 december 2019 (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Nicaragua, särskilt av den 31 maj 2018 (1), 14 mars 2019 (2) och 19 december 2019 (3),

| — | med beaktande av avtalet av den 29 juni 2012 om upprättande av en associering mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Centralamerika, å andra sidan (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av avtalet av den 29 juni 2012 om upprättande av en associering mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Centralamerika, å andra sidan (4),

| — | med beaktande av EU:s landstrategidokument och fleråriga vägledande program 2014–2020 för Nicaragua, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s landstrategidokument och fleråriga vägledande program 2014–2020 för Nicaragua,

| — | med beaktande av rådets slutsatser om Nicaragua, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser om Nicaragua,

| — | med beaktande av rådets förordning (EU) 2019/1716 av den 14 oktober 2019, genom vilken det inrättas en ram för riktade sanktioner i Nicaragua (5), samt rådets genomförandeförordning (EU) 2020/606 av den 4 maj 2020, genom vilken sex nicaraguanska tjänstemän läggs till förteckningen över riktade sanktioner, inklusive frysning av tillgångar och reseförbud (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EU) 2019/1716 av den 14 oktober 2019, genom vilken det inrättas en ram för riktade sanktioner i Nicaragua (5), samt rådets genomförandeförordning (EU) 2020/606 av den 4 maj 2020, genom vilken sex nicaraguanska tjänstemän läggs till förteckningen över riktade sanktioner, inklusive frysning av tillgångar och reseförbud (6),

| — | med beaktande av förklaringarna från vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik på Europeiska unionens vägnar om situationen i Nicaragua, särskilt av den 20 november 2019 och den 4 maj 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förklaringarna från vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik på Europeiska unionens vägnar om situationen i Nicaragua, särskilt av den 20 november 2019 och den 4 maj 2020,

| — | med beaktande av uttalandet av FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter Michelle Bachelet vid det 45:e sammanträdet i FN:s råd för mänskliga rättigheter den 14 september 2020 samt rapporten från FN:s råd för mänskliga rättigheter om Nicaragua av den 19 juni 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter Michelle Bachelet vid det 45:e sammanträdet i FN:s råd för mänskliga rättigheter den 14 september 2020 samt rapporten från FN:s råd för mänskliga rättigheter om Nicaragua av den 19 juni 2020,

| — | med beaktande av nyhetsbreven från den särskilda övervakningsmekanismen för Nicaragua, som inrättats av den interamerikanska kommissionen för de mänskliga rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av nyhetsbreven från den särskilda övervakningsmekanismen för Nicaragua, som inrättats av den interamerikanska kommissionen för de mänskliga rättigheterna,

| — | med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter från 1966, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter från 1966,

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna från 1948, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna från 1948,

| — | med beaktande av EU:s riktlinjer om människorättsförsvarare samt om yttrandefrihet online och offline, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s riktlinjer om människorättsförsvarare samt om yttrandefrihet online och offline,

| — | med beaktande av Nicaraguas författning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Nicaraguas författning,

| — | med beaktande av artiklarna 144.5 och 132.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 144.5 och 132.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Den 22 september 2020 lade ledamöterna för det styrande partiet Alianza Frente Sandinista de Liberación Nacional i Nicaraguas nationalförsamling fram en lag om reglering av utländska agenter, med den ryska lagen från 2012 om utländska agenter som förebild. Om lagen antas kommer varje person, organisation eller institution, däribland medier och icke-statliga organisationer som tar emot pengar från utlandet, att bli tvungen att registrera sig hos inrikesministeriet och underkasta sig finansiell övervakning av finansanalysenheten. |
| --- | --- |

A.

Den 22 september 2020 lade ledamöterna för det styrande partiet Alianza Frente Sandinista de Liberación Nacional i Nicaraguas nationalförsamling fram en lag om reglering av utländska agenter, med den ryska lagen från 2012 om utländska agenter som förebild. Om lagen antas kommer varje person, organisation eller institution, däribland medier och icke-statliga organisationer som tar emot pengar från utlandet, att bli tvungen att registrera sig hos inrikesministeriet och underkasta sig finansiell övervakning av finansanalysenheten.

| B. | Varje person och enhet som registrerats som ”utländsk agent” av inrikesministeriet skulle bli föremål för sträng övervakning och tvingas ”avstå från att blanda sig i inrikespolitiska affärer eller frågor”, som det heter i artikel 12, som därigenom inskränker deras medborgerliga och politiska rättigheter och möjliggör förföljelse, trakasserier och åtal mot dem. Ett antagande av lagen skulle få negativa följder för rätten till lika deltagande i politik och samhällsliv, även för oppositionen, och därmed snedvrida det politiska systemet i Nicaragua ytterligare. Detta kan leda till otillåten kriminalisering av civilsamhällesorganisationer, aktivister och människorättsförsvarare. |
| --- | --- |

B.

Varje person och enhet som registrerats som ”utländsk agent” av inrikesministeriet skulle bli föremål för sträng övervakning och tvingas ”avstå från att blanda sig i inrikespolitiska affärer eller frågor”, som det heter i artikel 12, som därigenom inskränker deras medborgerliga och politiska rättigheter och möjliggör förföljelse, trakasserier och åtal mot dem. Ett antagande av lagen skulle få negativa följder för rätten till lika deltagande i politik och samhällsliv, även för oppositionen, och därmed snedvrida det politiska systemet i Nicaragua ytterligare. Detta kan leda till otillåten kriminalisering av civilsamhällesorganisationer, aktivister och människorättsförsvarare.

| C. | Lagen om reglering av utländska agenter skulle om den godkändes användas som ett repressivt instrument mot människor och människorättsorganisationer som tar emot resurser från internationella partner i Nicaragua. Ett antagande av lagen skulle kunna få direkta konsekvenser för EU:s samarbete i landet och för personer med kopplingar till europeiska intressen. |
| --- | --- |

C.

Lagen om reglering av utländska agenter skulle om den godkändes användas som ett repressivt instrument mot människor och människorättsorganisationer som tar emot resurser från internationella partner i Nicaragua. Ett antagande av lagen skulle kunna få direkta konsekvenser för EU:s samarbete i landet och för personer med kopplingar till europeiska intressen.

| D. | Flera medlemmar av Alianza Frente Sandinista de Liberación Nacional har också föreslagit en speciallag om it-brottslighet som syftar till att censurera digitala medier, samt en ny lag om hatbrott som skulle reformera strafflagen för att möjliggöra livstids fängelsestraff för politiskt oliktänkande, utan någon tydlig definition av vilket beteende som kan ge en så sträng dom, och som skulle kunna användas för att straffa dem som höjer rösten mot regeringens repressiva politik. |
| --- | --- |

D.

Flera medlemmar av Alianza Frente Sandinista de Liberación Nacional har också föreslagit en speciallag om it-brottslighet som syftar till att censurera digitala medier, samt en ny lag om hatbrott som skulle reformera strafflagen för att möjliggöra livstids fängelsestraff för politiskt oliktänkande, utan någon tydlig definition av vilket beteende som kan ge en så sträng dom, och som skulle kunna användas för att straffa dem som höjer rösten mot regeringens repressiva politik.

| E. | Dessa föreslagna lagar är uppenbart ämnade att begränsa grundläggande friheter såsom yttrandefriheten (både online och offline), föreningsfriheten och religionsfriheten för att ytterligare begränsa det demokratiska utrymmet för Nicaraguas medborgare och utöva totalitär kontroll över landets medborgare, medier, civilsamhälle och människorättsorganisationer, utan några kontroller och motvikter och med stor skönsmässig bedömning i tillämpningen genom övervakning av all deras verksamhet, företrädesvis i den politiska, yrkesmässiga och ekonomiska sfären. Skulle lagarna antas skulle de kränka ett antal rättigheter och grundläggande friheter som är förankrade i Nicaraguas författning och som alla erkänns i de internationella avtal, konventioner och fördrag som Nicaragua har anslutit sig till. |
| --- | --- |

E.

Dessa föreslagna lagar är uppenbart ämnade att begränsa grundläggande friheter såsom yttrandefriheten (både online och offline), föreningsfriheten och religionsfriheten för att ytterligare begränsa det demokratiska utrymmet för Nicaraguas medborgare och utöva totalitär kontroll över landets medborgare, medier, civilsamhälle och människorättsorganisationer, utan några kontroller och motvikter och med stor skönsmässig bedömning i tillämpningen genom övervakning av all deras verksamhet, företrädesvis i den politiska, yrkesmässiga och ekonomiska sfären. Skulle lagarna antas skulle de kränka ett antal rättigheter och grundläggande friheter som är förankrade i Nicaraguas författning och som alla erkänns i de internationella avtal, konventioner och fördrag som Nicaragua har anslutit sig till.

| F. | Dessa initiativ är de senaste exemplen på sådana kränkningar och bekräftar ett större mönster av förtryck och kränkningar av mänskliga rättigheter och grundläggande friheter. Företrädare för det civila samhället, miljöaktivister, journalister, den politiska oppositionen, medlemmar av religiösa samfund, särskilt den katolska kyrkan, studenter, före detta politiska fångar och deras familjer är fortsatt måltavlor för säkerhetsstyrkor och regeringstrogna väpnade grupper genom gripanden, kriminalisering, övervåld, tillslag i deras hem, polistrakasserier, sexuella övergrepp och tilltagande våld och hot mot kvinnliga aktivister, dödshot, vandalism, offentligt förtal och smutskastningskampanjer på nätet. |
| --- | --- |

F.

Dessa initiativ är de senaste exemplen på sådana kränkningar och bekräftar ett större mönster av förtryck och kränkningar av mänskliga rättigheter och grundläggande friheter. Företrädare för det civila samhället, miljöaktivister, journalister, den politiska oppositionen, medlemmar av religiösa samfund, särskilt den katolska kyrkan, studenter, före detta politiska fångar och deras familjer är fortsatt måltavlor för säkerhetsstyrkor och regeringstrogna väpnade grupper genom gripanden, kriminalisering, övervåld, tillslag i deras hem, polistrakasserier, sexuella övergrepp och tilltagande våld och hot mot kvinnliga aktivister, dödshot, vandalism, offentligt förtal och smutskastningskampanjer på nätet.

| G. | Enligt FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter syns inga ”framsteg i människorättssituationen eller tecken på att regeringen konstruktivt försöker göra någonting åt de spänningar och strukturproblem som utlöste den sociopolitiska krisen i april 2018”. Organisationer i det civila samhället rapporterar att 94 personer som uppfattas som regeringsmotståndare fortfarande sitter godtyckligt frihetsberövade, de flesta efter påhittade anklagelser om ovidkommande förseelser. |
| --- | --- |

G.

Enligt FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter syns inga ”framsteg i människorättssituationen eller tecken på att regeringen konstruktivt försöker göra någonting åt de spänningar och strukturproblem som utlöste den sociopolitiska krisen i april 2018”. Organisationer i det civila samhället rapporterar att 94 personer som uppfattas som regeringsmotståndare fortfarande sitter godtyckligt frihetsberövade, de flesta efter påhittade anklagelser om ovidkommande förseelser.

| 1. | Europaparlamentet fördömer försöken att anta den författningsvidriga lagen om reglering av utländska agenter, speciallagen om it-brottslighet och lagen mot hatbrott och uppmanar nationalförsamlingen att avvisa dessa och alla andra lagar som skulle begränsa det nicaraguanska folkets grundläggande friheter. Parlamentet framhåller att dessa lagar om de godkänns kommer att förse Daniel Ortegas regering med ett nytt repressivt verktyg för att tysta inte bara sina kritiker utan varje person eller organisation som tar emot utländsk finansiering, vilket kommer att leda till fler offer för sådant förtryck och ytterligare förvärra det allmänna klimatet av skrämsel och hot med oacceptabla människorättsbrott i Nicaragua som följd. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uttrycker sin solidaritet med det nicaraguanska folket och fördömer alla repressiva åtgärder av Nicaraguas regering, särskilt de dödsfall som dessa orsakat. Parlamentet fördömer förtrycket mot civilsamhällesaktivister, företrädare för den politiska oppositionen, studenter, journalister, urbefolkningar, medlemmar av religiösa samfund, särskilt den katolska kyrkan, och människorättsförsvarare. Parlamentet begär att alla politiska fångar som frihetsberövats på godtyckliga grunder omedelbart ska släppas, att samtliga åtalspunkter mot dem ska läggas ned och att deras grundläggande rättsskydd ska respekteras. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar med kraft den nicaraguanska regeringen att sluta kriminalisera yttrandefriheten och att avstå från alla försök att kontrollera och begränsa det arbete som bedrivs av civilsamhälles- och människorättsorganisationer, företrädare för den politiska oppositionen, medier och journalister. Parlamentet uppmanar med kraft den nicaraguanska regeringen att återlämna konfiskerad egendom till nyhetsföretag, återställa deras verksamhetstillstånd och återupprätta icke-statliga organisationers rättskapacitet. Parlamentet vill se ett fullständigt samarbete med internationella organisationer och begär att de ska få återvända till landet, däribland den interamerikanska kommissionen för de mänskliga rättigheterna, kontoret för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter, den särskilda övervakningsmekanismen för Nicaragua (Meseni) och Amerikanska samarbetsorganisationens (OAS) internationella grupp av oberoende experter. Parlamentet välkomnar resolutionen från FN:s människorättsråd från juni 2020 som bemyndigade kontoret för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter att utöka övervakningen av situationen i Nicaragua, och välkomnar EU:s stöd till antagandet av resolutionen. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet framhåller att varje begränsning av åtnjutandet av rätten till åsikts- och yttrandefrihet, både online och offline, friheten att delta i fredliga sammankomster och föreningsfriheten samt rätten att försvara de mänskliga rättigheterna är oförenlig med Nicaraguas författning och dess internationella skyldigheter enligt avtal om mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet förkastar den auktoritära nicaraguanska regeringens oegentliga användning av institutioner och lagar med syftet att kriminalisera civilsamhällesorganisationer och politiska motståndare för politiska och olagliga ändamål. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang Nicaraguas regering att fullgöra alla åtaganden som gjordes i avtalen från mars 2019 tillsammans med oppositionsgrupperna och Alianza Cívica por la Justicia y la Democracia (Medborgaralliansen för rättvisa och demokrati), som nu ingår i Nationella koalitionen, i syfte att nå en demokratisk och fredlig förhandlingslösning på den politiska krisen i Nicaragua. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet erinrar den nicaraguanska regeringen om att fria, trovärdiga, inkluderande och transparenta val endast kan ske utan förtryck, med ett återställande av rättsstatsprincipen och med respekt för alla nicaraguaners författningsenliga rättigheter, däribland yttrande-, mötes-, tros- och demonstrationsfriheten. Parlamentet uppmanar Nicaraguas regering att nå en uppgörelse med demokratiska och fredliga medel genom förhandlingar med oppositionsgrupperna, däribland Nationella koalitionen, om val- och institutionsreformer som krävs för att garantera trovärdiga, inkluderande och transparanta val, som för närvarandet är satta till november 2021. Detta ska ske i full överensstämmelse med internationella normer, även genom tillämpning av rekommendationerna från EU:s valövervakningsuppdrag från 2011 och från OAS. Parlamentet anser därför att valen måste övervakas av vederbörligen ackrediterade nationella och internationella observatörer. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet uttrycker djup oro över de senaste rapporterna från nicaraguanska organisationer om att myndigheterna har beordrat den nationella polisen att begå människorättskränkningar och att de i sitt förtryck får hjälp av civila regeringstrogna grupper och det styrande partiets organisationer ute i landet, varav en del är väpnade och fungerar som paramilitära grupper. Parlamentet begär att regeringen avväpnar dessa paramilitära grupper och att de ansvariga för kränkningar av de mänskliga rättigheterna och för urholkningen av demokratin och rättsstatsprincipen ställs till svars. Parlamentet begär även en omprövning av den kontroversiella amnestilagen, som kan förhindra åtal mot de ansvariga för allvarliga människorättskränkningar. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet begär mot bakgrund av de fortsatta allvarliga övergreppen och kränkningarna av de mänskliga rättigheterna att rådet skyndsamt lägger till personer och enheter till sin sanktionsförteckning, däribland presidenten och vice presidenten, och samtidigt vinnlägger sig om att undvika negativa konsekvenser för det nicaraguanska folket, om den föreslagna lagen om utländska agenter, speciallagen om it-brottslighet och lagen mot hatbrott antas, om den nicaraguanska regeringen fortsätter att visa bristande vilja att inleda en nationell dialog om en verklig valreform och om förtrycket mot civilsamhället och den demokratiska oppositionen i Nicaragua fortsätter. Parlamentet upprepar sin enträgna begäran om en global EU-mekanism för mänskliga rättigheter. Rådet uppmanas att anta denna mekanism genom ett beslut som rör unionens strategiska intressen och mål enligt artikel 22.1 i fördraget om Europeiska unionen. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet begär att en delegation från Europaparlamentet så snart som möjligt ska skickas till Nicaragua för att återuppta övervakningen av situationen i landet, och uppmanar eftertryckligen de nicaraguanska myndigheterna att inte sätta några käppar i hjulet för delegationens möjlighet att resa in i landet samt att låta den få träffa alla samtalspartner och få tillgång till alla lokaler. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet erinrar om sin begäran i resolutionen av den 14 mars 2019 om att Alessio Casimirri, som alltjämt bor i Managua under den nicaraguanska regeringens beskydd, omedelbart ska utlämnas till Italien, där han ska avtjäna sex slutligt fastställda livstidsstraff för bevisad inblandning i bortrövandet av och mordet på Aldo Moro, f.d. premiärminister och ledare för Kristdemokratiska partiet, och för mordet på dennes vakter den 16 mars 1978 i Rom. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska utrikestjänsten, tillsammans med EU:s särskilda sändebud för mänskliga rättigheter, att fortsätta med, och även öka, sitt materiella och tekniska stöd till människorättsförsvarare och oberoende medieföretag i Nicaragua. Parlamentet uppmanar Europeiska unionens Nicaraguadelegation och de medlemsstater som har diplomatiska uppdrag på plats att fullt ut tillämpa EU:s riktlinjer om människorättsförsvarare. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet påminner om att Nicaragua, mot bakgrund av associeringsavtalet mellan EU och Centralamerika, måste respektera och befästa principerna för rättsstaten, demokratin och de mänskliga rättigheterna, och upprepar sin begäran om aktivering av associeringsavtalets demokratiklausul, med tanke på de rådande omständigheterna. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet betonar att EU:s bistånd till det civila samhällets organisationer bör upprätthållas och förstärkas för att mildra effekterna av covid-19. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament, generalsekreteraren för Amerikanska samarbetsorganisationen, Parlamentariska församlingen EU–Latinamerika, det centralamerikanska parlamentet, Limagruppen samt Nicaraguas regering och parlament. |
| --- | --- |

14.

---

(1)  EUT C 76, 9.3.2020, s. 164.

(2)  Antagna texter, P8_TA(2019)0219.

(3)  Antagna texter, P9_TA(2019)0111.

(4)  EUT L 346, 15.12.2012, s. 3.

(5)  EUT L 262, 15.10.2019, s. 1.

(6)  EUT L 139 I , 4.5.2020, s. 1.

---

| 29.9.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 395/58 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 395/58

---

P9_TA(2020)0260

Situationen för etiopiska migranter i interneringscenter i Saudiarabien

Europaparlamentets resolution av den 8 oktober 2020 om situationen för etiopiska migranter i interneringscenter i Saudiarabien (2020/2815(RSP))

(2021/C 395/08)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Saudiarabien, i synnerhet resolutionerna av den 11 mars 2014 om Saudiarabien, dess förbindelser med EU och dess roll i Mellanöstern och Nordafrika (1), av den 12. februari 2015 om fallet Raif Badawi (2), av den 8 oktober 2015 om fallet Ali Mohammed al-Nimr (3), av den 31 maj 2018 om situationen för kvinnorättsförsvarare i Saudiarabien (4), samt av den 25 oktober 2018 om dödandet av journalisten Jamal Khashoggi på Saudiarabiens konsulat i Istanbul (5), och av resolutionerna av den 25 februari 2016 om den humanitära situationen i Jemen (6) och av den 30 november 2017 (7) och den 4 oktober 2018 (8) om situationen i Jemen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Saudiarabien, i synnerhet resolutionerna av den 11 mars 2014 om Saudiarabien, dess förbindelser med EU och dess roll i Mellanöstern och Nordafrika (1), av den 12. februari 2015 om fallet Raif Badawi (2), av den 8 oktober 2015 om fallet Ali Mohammed al-Nimr (3), av den 31 maj 2018 om situationen för kvinnorättsförsvarare i Saudiarabien (4), samt av den 25 oktober 2018 om dödandet av journalisten Jamal Khashoggi på Saudiarabiens konsulat i Istanbul (5), och av resolutionerna av den 25 februari 2016 om den humanitära situationen i Jemen (6) och av den 30 november 2017 (7) och den 4 oktober 2018 (8) om situationen i Jemen,

| — | med beaktande av sin resolution av den 3 maj 2018 om att skydda migrerande barn (2018/2666(RSP)) (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 3 maj 2018 om att skydda migrerande barn (2018/2666(RSP)) (9),

| — | med beaktande av sin resolution av den 5 april 2017 om hantering av flykting- och migrantrörelserna: den roll som EU:s yttre åtgärder spelar (2015/2342(ΙΝΙ)) (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 5 april 2017 om hantering av flykting- och migrantrörelserna: den roll som EU:s yttre åtgärder spelar (2015/2342(ΙΝΙ)) (10),

| — | med beaktande av uttalandet av den 15 september 2020 från Internationella organisationen för migration (IOM) Urgent Action Needed to Address Conditions in Detention in Kingdom of Saudi Arabia: IOM Director General, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 15 september 2020 från Internationella organisationen för migration (IOM) Urgent Action Needed to Address Conditions in Detention in Kingdom of Saudi Arabia: IOM Director General,

| — | med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution av den 19 december 2018Global pakt för säker, ordnad och reguljär migration, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution av den 19 december 2018Global pakt för säker, ordnad och reguljär migration,

| — | med beaktande av FN:s konvention om skydd av alla migrerande arbetstagare och deras familjemedlemmar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention om skydd av alla migrerande arbetstagare och deras familjemedlemmar,

| — | med beaktande av artiklarna 144.5 och 132.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 144.5 och 132.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Enligt rapporter från Human Rights Watch sitter sedan april 2020 omkring 30 etiopiska migranter, däribland gravida kvinnor och barn, godtyckligt fängslade i Saudiarabien under fruktansvärda förhållanden efter att ha tvångsutvisats från norra Jemen av huthimyndigheterna. Många av migranterna utsattes för beskjutning från de saudiska styrkorna och huthistyrkorna då de passerade gränsen. Enligt uppgift är 2 000 migranter kvar på den jemenitiska sidan av gränsen där förhållandena är svåra och har förvärrats av covid-19-pandemin, och där tillgång till grundläggande behov helt saknas. |
| --- | --- |

A.

Enligt rapporter från Human Rights Watch sitter sedan april 2020 omkring 30 etiopiska migranter, däribland gravida kvinnor och barn, godtyckligt fängslade i Saudiarabien under fruktansvärda förhållanden efter att ha tvångsutvisats från norra Jemen av huthimyndigheterna. Många av migranterna utsattes för beskjutning från de saudiska styrkorna och huthistyrkorna då de passerade gränsen. Enligt uppgift är 2 000 migranter kvar på den jemenitiska sidan av gränsen där förhållandena är svåra och har förvärrats av covid-19-pandemin, och där tillgång till grundläggande behov helt saknas.

| B. | Saudiska styrkor grep migrerande arbetstagare med våld och placerade dem i fånglägret Al-Dayer innan de överfördes till tio andra fångläger, framför allt till Shmeisi-fängelset mellan städerna Jidda och Mecca, och till centralfängelset i Jizan, där tusentals etiopier påstås sitta fängslade. Enligt etiopiska konsulära myndigheter saknar de tillräckligt med mat och vatten, adekvata sanitära anläggningar och hälso- och sjukvård, och skottskador har inte behandlats. Flera har enligt uppgift dött, däribland barn, och flera fångar ska ha försökt ta sitt liv. De som har vänt sig till vakterna och försökt att protestera mot förhållandena ska ha blivit svårt torterade av de saudiska säkerhetsstyrkorna. |
| --- | --- |

B.

Saudiska styrkor grep migrerande arbetstagare med våld och placerade dem i fånglägret Al-Dayer innan de överfördes till tio andra fångläger, framför allt till Shmeisi-fängelset mellan städerna Jidda och Mecca, och till centralfängelset i Jizan, där tusentals etiopier påstås sitta fängslade. Enligt etiopiska konsulära myndigheter saknar de tillräckligt med mat och vatten, adekvata sanitära anläggningar och hälso- och sjukvård, och skottskador har inte behandlats. Flera har enligt uppgift dött, däribland barn, och flera fångar ska ha försökt ta sitt liv. De som har vänt sig till vakterna och försökt att protestera mot förhållandena ska ha blivit svårt torterade av de saudiska säkerhetsstyrkorna.

| C. | Migrerande arbetstagare, bland annat från afrikanska och asiatiska länder, utgör uppskattningsvis 20 % av Saudiarabiens befolkning och har spelat en avgörande roll för ekonomin i Saudiarabien och andra länder i regionen, framför allt genom att utföra lågavlönade och ofta fysiskt krävande arbeten. I många rapporter från FN och andra internationella organisationer har det dokumenterats hur de som lågavlönade arbetstagare med liten eller ingen tillgång till rättigheter exploateras och utsätts för övergrepp. |
| --- | --- |

C.

Migrerande arbetstagare, bland annat från afrikanska och asiatiska länder, utgör uppskattningsvis 20 % av Saudiarabiens befolkning och har spelat en avgörande roll för ekonomin i Saudiarabien och andra länder i regionen, framför allt genom att utföra lågavlönade och ofta fysiskt krävande arbeten. I många rapporter från FN och andra internationella organisationer har det dokumenterats hur de som lågavlönade arbetstagare med liten eller ingen tillgång till rättigheter exploateras och utsätts för övergrepp.

| D. | Enligt Kafala-systemet, ett förnedrande visasponsorsystem som människorättsorganisationer kallar modernt slaveri, kan migrerande arbetstagare inte resa in i eller ut ur landet eller byta arbete utan sponsorns samtycke, och de saknar rättsligt skydd och är ofta obetalda eller underbetalda. Det sägs att Saudiarabien överväger att avskaffa Kafala-systemet. |
| --- | --- |

D.

Enligt Kafala-systemet, ett förnedrande visasponsorsystem som människorättsorganisationer kallar modernt slaveri, kan migrerande arbetstagare inte resa in i eller ut ur landet eller byta arbete utan sponsorns samtycke, och de saknar rättsligt skydd och är ofta obetalda eller underbetalda. Det sägs att Saudiarabien överväger att avskaffa Kafala-systemet.

| E. | Den pågående covid-19-pandemin har ökat trycket på utsatta grupper, särskilt migrerande arbetstagare, inne i Saudiarabien och i andra länder i regionen, vilket har lett till ökad diskriminering och fientlighet mot dem. Migranter stigmatiseras ofta eftersom de påstås ha fört med sig covid-19-viruset, vilket leder till att de ofta förlorar sina arbeten och hamnar i en mycket farlig situation utan bostad eller lön och följaktligen med mycket få möjligheter att legalisera sin status eller finansiera ett eventuellt återvändande till hemlandet på egen hand. |
| --- | --- |

E.

Den pågående covid-19-pandemin har ökat trycket på utsatta grupper, särskilt migrerande arbetstagare, inne i Saudiarabien och i andra länder i regionen, vilket har lett till ökad diskriminering och fientlighet mot dem. Migranter stigmatiseras ofta eftersom de påstås ha fört med sig covid-19-viruset, vilket leder till att de ofta förlorar sina arbeten och hamnar i en mycket farlig situation utan bostad eller lön och följaktligen med mycket få möjligheter att legalisera sin status eller finansiera ett eventuellt återvändande till hemlandet på egen hand.

| F. | I november 2017 inledde Saudiarabien en kampanj riktad mot migranter som anklagas för att ha brutit mot lagar och andra författningar som rör bostäder, gränssäkerhet och arbete. I september 2019 tillkännagav myndigheterna att kampanjen hade lett till att över 3,8 miljoner gripits och över 962 000 personer utvisats. Omkring 380 000 etiopier deporterades från Saudiarabien till Etiopien mellan maj 2017 och april 2020, enligt IOM. |
| --- | --- |

F.

I november 2017 inledde Saudiarabien en kampanj riktad mot migranter som anklagas för att ha brutit mot lagar och andra författningar som rör bostäder, gränssäkerhet och arbete. I september 2019 tillkännagav myndigheterna att kampanjen hade lett till att över 3,8 miljoner gripits och över 962 000 personer utvisats. Omkring 380 000 etiopier deporterades från Saudiarabien till Etiopien mellan maj 2017 och april 2020, enligt IOM.

| G. | Etiopiens regering är medveten om de fruktansvärda förhållanden under vilka deras medborgare hålls frihetsberövade i Saudiarabien. Penningöverföringar från etiopier utomlands utgör en viktig del av den etiopiska ekonomin och är avgörande för många familjer. |
| --- | --- |

G.

Etiopiens regering är medveten om de fruktansvärda förhållanden under vilka deras medborgare hålls frihetsberövade i Saudiarabien. Penningöverföringar från etiopier utomlands utgör en viktig del av den etiopiska ekonomin och är avgörande för många familjer.

| H. | De saudiska myndigheterna har inte gjort någon ordentlig utredning, trots att de påstår att de skulle utreda ärendet i början av september 2020. Fängelseförhållandena har förvärrats eftersom de fängslade sedan dess har misshandlats och berövats sina mobiltelefoner. |
| --- | --- |

H.

De saudiska myndigheterna har inte gjort någon ordentlig utredning, trots att de påstår att de skulle utreda ärendet i början av september 2020. Fängelseförhållandena har förvärrats eftersom de fängslade sedan dess har misshandlats och berövats sina mobiltelefoner.

| I. | Misshandeln av migranter är ett led i en lång serie av utbredda kränkningar av de mänskliga rättigheterna i Saudiarabien. De saudiska myndigheterna har utnyttjat de restriktioner som införts för att bekämpa covid-19-pandemin som en täckmantel för att fortsätta kränka politiska fångars mänskliga rättigheter, såsom kvinnorättsförsvararen Loujain al-Hathloul och avhoppade medlemmar av den styrande familjen, såsom prinsessan Basmah bint Saud och prins Salman bin Abdulaziz bin Salman, genom att hålla dem godtyckligt frihetsberövade under isolering. Gripandena av dessa och andra politiska aktivister ingår i de saudiska myndigheternas hårda tillslag mot oliktänkande, vilket inbegriper mordet på journalisten Jamal Khashoggi på det saudiska konsulatet i Istanbul 2018, för vilket fortfarande inget regelrätt ansvar har utkrävts. |
| --- | --- |

I.

Misshandeln av migranter är ett led i en lång serie av utbredda kränkningar av de mänskliga rättigheterna i Saudiarabien. De saudiska myndigheterna har utnyttjat de restriktioner som införts för att bekämpa covid-19-pandemin som en täckmantel för att fortsätta kränka politiska fångars mänskliga rättigheter, såsom kvinnorättsförsvararen Loujain al-Hathloul och avhoppade medlemmar av den styrande familjen, såsom prinsessan Basmah bint Saud och prins Salman bin Abdulaziz bin Salman, genom att hålla dem godtyckligt frihetsberövade under isolering. Gripandena av dessa och andra politiska aktivister ingår i de saudiska myndigheternas hårda tillslag mot oliktänkande, vilket inbegriper mordet på journalisten Jamal Khashoggi på det saudiska konsulatet i Istanbul 2018, för vilket fortfarande inget regelrätt ansvar har utkrävts.

| J. | Enligt FN:s särskilda rapportör om utomrättsliga, summariska eller godtyckliga avrättningar begås övergrepp av de saudiarabiska myndigheterna med hjälp av elektronisk övervakningsteknik. Saudiarabien är fortfarande ett av de fem länder i världen där avrättningar är vanligast. |
| --- | --- |

J.

Enligt FN:s särskilda rapportör om utomrättsliga, summariska eller godtyckliga avrättningar begås övergrepp av de saudiarabiska myndigheterna med hjälp av elektronisk övervakningsteknik. Saudiarabien är fortfarande ett av de fem länder i världen där avrättningar är vanligast.

| K. | Saudiarabiens ratificeringsnivå för centrala internationella människorättsfördrag är en av de lägsta och landet har inte ratificerat de viktigaste instrumenten för skydd mot godtyckligt frihetsberövande och förvar av migranter, däribland den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, det fakultativa protokollet till konventionen mot tortyr (som innehåller nationella förebyggande mekanismer och övervakningsbesök av interneringscenter), konventionen om migrerande arbetare, flyktingkonventionen och konventionen om statslöshet. |
| --- | --- |

K.

Saudiarabiens ratificeringsnivå för centrala internationella människorättsfördrag är en av de lägsta och landet har inte ratificerat de viktigaste instrumenten för skydd mot godtyckligt frihetsberövande och förvar av migranter, däribland den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, det fakultativa protokollet till konventionen mot tortyr (som innehåller nationella förebyggande mekanismer och övervakningsbesök av interneringscenter), konventionen om migrerande arbetare, flyktingkonventionen och konventionen om statslöshet.

| L. | Vid sitt möte med Saudiarabiens utrikesminister Faisal Bin Farhan Al Saud i Bryssel den 29 september 2020 upprepade den höga representanten Josep Borrell EU:s avsikt att intensifiera dialogen om mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

L.

Vid sitt möte med Saudiarabiens utrikesminister Faisal Bin Farhan Al Saud i Bryssel den 29 september 2020 upprepade den höga representanten Josep Borrell EU:s avsikt att intensifiera dialogen om mänskliga rättigheter.

| 1. | Europaparlamentet fördömer kraftfullt misshandeln av etiopiska migranter och kränkningarna av deras mänskliga rättigheter, särskilt i interneringscentren i Saudiarabien. Parlamentet uppmanar de saudiska myndigheterna att omedelbart frige alla fångar och prioritera dem som befinner sig i de mest utsatta situationerna, däribland kvinnor och barn. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar de saudiska myndigheterna att se till att alla som reser in i Saudiarabien från Jemen tillåts göra detta på ett säkert sätt och överförs till en lämplig mottagningsanläggning som uppfyller internationella normer avseende livsmedel, hälso- och sjukvård, installationer för sanitet, personlig hygien, fönster och ljus, kläder, golvyta, temperatur, ventilation och utomhusmotion samt alla nödvändiga försiktighetsåtgärder för att begränsa överföringen av covid-19, tuberkulos och andra sjukdomar. Parlamentet begär att man hittar icke-frihetsberövande alternativ till förvar av migranter och flyktingar, och avvisar i detta avseende all omänsklig eller förnedrande behandling av migranter. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kraftfullt Saudiarabien att omedelbart upphöra med tortyr och annan misshandel under frihetsberövande och att ge alla lämplig psykisk och fysisk vård, särskilt personer som överlevt våldtäkter. Parlamentet påminner om att barn aldrig bör frihetsberövas i samband med invandring, så som klargjorts av FN:s kommitté för barnets rättigheter, och att frihetsberövande aldrig kan motiveras som det bästa för ett barn. Parlamentet uppmanar de saudiska myndigheterna att genast frige barn tillsammans med deras familjemedlemmar och att ombesörja säkra icke-frihetsberövande alternativ till förvar som humanitära organisationer kan få regelbunden tillgång till. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar kraftfullt de saudiska myndigheterna att genomföra en oberoende och opartisk utredning av alla anklagelser om kränkningar av de mänskliga rättigheterna, inbegripet beskjutning av migranter vid gränsen och olagligt dödande, tortyr och annan misshandel under frihetsberövande, att ställa alla förövare till svars i rättvisa rättegångar som uppfyller internationella normer och inte inbegriper dödsstraff eller kroppsstraff och att ge lämplig psykisk och fysisk vård åt dem som har lidit under de fruktansvärda förhållandena. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar kraftfullt de saudiska myndigheterna att omgående tillåta att oberoende internationella övervakare – däribland EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter – reser in i landet, regelbundet övervakar fängelser och förvarsanläggningar, gör opartiska utredningar av anklagelser om tortyr och misstänkta dödsfall under frihetsberövande samt genomför privata och regelbundna besök hos fångar. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet upprepar uppmaningen från FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter att frige varje person som hålls frihetsberövad utan tillräcklig rättslig grund, samtidigt som man säkerställer lämplig tillgång till hälso- och sjukvård och skapar förutsättningar för ett korrekt genomförande av åtgärder för att begränsa pandemin, inbegripet social distansering. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet påminner ännu en gång de saudiska myndigheterna om deras internationella förpliktelser enligt den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter samt FN:s konvention mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet fastslår att Saudiarabiens ekonomi har de omkring 13 miljoner utländska arbetstagarna och migranterna i landet att tacka för en del av sin rikedom och sitt välstånd, och konstaterar därför att den pågående inhemska moderniseringsprocessen måste omfatta en reform av arbetsmarknads- och invandringspolitiken i syfte att ge utländska arbetstagare lämpliga arbetsvillkor och förhindra att de stigmatiseras och exploateras. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar Saudiarabiens regering att samarbeta med Internationella arbetsorganisationen för att få till stånd ett fullständigt avskaffande av kafala-systemet och tillhandahålla alla migrerande arbetstagare inom landet tillräckliga rättsliga garantier, bland annat genom strukturella inspektioner av deras arbetsvillkor. Parlamentet är bekymrat över de särskilt negativa följderna av den systematiska diskrimineringen av kvinnliga migranter, i synnerhet migranter som är anställda i hushållet och är mer utsatta för fysiska övergrepp, extremt långa arbetsdagar och brist på rörelsefrihet och vars arbetsgivare ofta har kontroll över deras möjligheter att byta arbetsplats eller lämna landet. Parlamentet uppmanar Saudiarabiens regering att ratificera ILO:s grundläggande konventioner angående föreningsfrihet och skydd för organisationsrätten (nr 87) respektive organisationsrätten och den kollektiva förhandlingsrätten (nr 98). |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet kräver garantier för att det inte kommer att ske några massåtersändanden och att asylansökningar kommer att prövas från fall till fall. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar Etiopiens regering att så snabbt som möjligt underlätta frivilligt, säkert och värdigt återvändande för alla etiopiska migranter, bland annat genom att samarbeta med IOM och prioritera kvinnor, barn och utsatta personer. Parlamentet begär att konsulärt bistånd och konsulära besök ska bli tillgängligt för alla frihetsberövade medborgare i Saudiarabien, och uppmuntrar Etiopiens regering att besvara begäranden om stöd på ett skyndsamt och ändamålsenligt sätt. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet upprepar sitt stöd för FN:s globala pakt för säker, ordnad och reguljär migration, eftersom den främjar standarder som gör det möjligt för värdländerna att bättre skydda de grundläggande mänskliga rättigheterna för utsatta grupper, såsom etiopiska ekonomiska migranter som är strandsatta i Saudiarabien och Jemen. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet erkänner att både Saudiarabien och Etiopien har ett ömsesidigt intresse av att inrätta en mekanism för samarbete om rörlighet som gör att deras arbetsmarknader lättare ska kunna komplettera varandra, och påminner om att FN:s globala pakt för säker, ordnad och reguljär migration tillhandahåller rådgivning och kapacitetsuppbyggnad på detta område. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet uttrycker sin oro över de ökande tillslagen mot människorättsförsvarare i Saudiarabien och de gravt orättvisa rättegångarna mot migranter och medlemmar av landets shiaminoritet. Parlamentet noterar det senaste tillkännagivandet om att spöstraff i de flesta fall kommer att ersättas med fängelsestraff. Saudiarabiens regering uppmanas kraftfullt att omedelbart införa ett moratorium för dödsstraff och alla former av kroppsstraff, inklusive amputering och spöstraff, i syfte att helt avskaffa dem. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar utrikestjänsten och medlemsstaterna att kräva att Saudiarabien omedelbart friger alla som orättmätigt frihetsberövats för att de utövat sina grundläggande rättigheter, däribland försvarare av kvinnors rättigheter, politiska aktivister och andra. Parlamentet uttrycker oro över situationen för den orättmätigt frihetsberövade Raif Badawi, mottagare av Sacharovpriset 2015, som enligt uppgift utsatts för ett mordförsök i fängelset, och kräver att han omedelbart och villkorslöst friges. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar Saudiarabien att avstå från all systematisk diskriminering av kvinnor, migranter, inklusive kvinnliga migranter, och minoriteter, inklusive religiösa minoriteter. Parlamentet beklagar djupt att det fortfarande finns lagar som diskriminerar kvinnor, även när det gäller deras personliga ställning, trots välkomna reformer för kvinnor sedan 2019, och att systemet med manligt förmyndarskap ännu inte helt har avskaffats. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar de saudiska myndigheterna att villkorslöst frige alla kvinnorättsförsvarare, särskilt kampanjledarna för rörelsen för kvinnors rätt att köra bil (Women to Drive): Loujain al-Hathloul och Fahad Albutairi, Samar Badawi, Nassima al-Sada, Nouf Abdulaziz och Maya’a al-Zahrani, samt att dra tillbaka alla anklagelser mot dem och mot Iman al-Nafjan, Aziza al-Yousef, Amal al-Harbi, Ruqayyah al-Mharib, Shadan al-Anezi, Abir Namankni och Hatoon al-Fassi. Parlamentet fördömer kraftfullt all tortyr och alla sexuella övergrepp och andra former av misshandel som de utsatts för. Parlamentet begär en opartisk utredning av kränkningen av deras mänskliga rättigheter och kräver att samtliga förövare ställs inför rätta. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar Saudiarabiens regering att ändra artikel 39 i 1992 års grundlag och lagen om bekämpning av it-brottslighet för att garantera press- och yttrandefrihet både på och utanför internet. Saudiarabiens regering uppmanas vidare att ändra sin lag om sammanslutningar i enlighet med internationell rätt så att oberoende människorättsorganisationer kan bildas och arbeta. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar kraftfullt de saudiska myndigheterna att ge FN:s särskilda rapportör om migranters mänskliga rättigheter och FN:s särskilda rapportör om människorättsförsvarares situation obehindrat tillträde till landet i enlighet med deras respektive mandat. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar EU:s delegation och EU-medlemsstaternas diplomatiska beskickningar i Saudiarabien att snarast begära tillstånd att besöka interneringscentren för migranter. Parlamentet insisterar på att främjandet av mänskliga rättigheter måste stå i centrum för EU:s utrikespolitik. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen vice ordföranden/den höga representanten, utrikestjänsten och medlemsstaterna att tillsammans med EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter ta initiativ till utvecklingen av en gemensam strategi för ett verkningsfullt genomförande av EU:s riktlinjer om människorättsförsvarare i Saudiarabien. Parlamentet uppmanar i detta avseende vice ordföranden/den höga representanten att fastställa särskilda riktmärken och praktiska mål innan en människorättsdialog inleds med Saudiarabien. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar de saudiska myndigheterna att ratificera den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, att häva reservationerna mot konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor och att ratificera det fakultativa protokollet till denna konvention samt att ratificera FN:s konvention om skydd för alla migrerande arbetstagare och deras familjemedlemmar, det fakultativa protokollet till konventionen mot tortyr, Genèvekonventionen från 1951 och konventionen om statslöshet. De saudiska myndigheterna uppmanas kraftfullt att rikta en stående inbjudan till ett besök av samtliga särskilda förfaranden i FN:s människorättsråd. Parlamentet efterlyser ett inrättande av en särskild FN-rapportör om Saudiarabien, i linje med människorättsrådets övriga särskilda förfaranden som inrättats för de allvarligaste människorättssituationerna i världen. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet upprepar sitt krav på ett slut på exporten till Saudiarabien av övervakningsteknik och annan utrustning som kan underlätta internt förtryck. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet uppmanar kraftfullt rådet än en gång att anta EU:s sanktionsmekanism mot människorättskränkningar, som ett beslut som rör unionens strategiska intressen och mål enligt artikel 22.1 i EU-fördraget, och att se till att EU-omfattande riktade sanktioner snabbt efter att de antagits börjar tillämpas mot dem som är ansvariga för mordet på journalisten Jamal Khashoggi. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet uppmanar kraftfullt rådets ordförande, kommissionens ordförande och medlemsstaterna att nedgradera EU:s institutionella och diplomatiska representation vid det kommande G20-toppmötet, för att inte legitimera straffrihet för människorättskränkningar och pågående olagliga och godtyckliga frihetsberövanden i Saudiarabien. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Europeiska utrikestjänsten, FN:s generalsekreterare, FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter, Etiopiens regering, Hans Majestät kung Salman bin Abdulaziz al-Saud och kronprins Mohammad bin Salman al-Saud, Konungariket Saudiarabiens regering och generalsekreteraren för Konungariket Saudiarabiens centrum för nationell dialog. Parlamentet begär att denna resolution ska översättas till arabiska. |
| --- | --- |

26.

---

(1)  EUT C 378, 9.11.2017, s. 64.

(2)  EUT C 310, 25.8.2016, s. 29.

(3)  EUT C 349, 17.10.2017, s. 34.

(4)  EUT C 76, 9.3.2020, s. 142.

(5)  EUT C 345, 16.10.2020, s. 67.

(6)  EUT C 35, 31.1.2018, s. 142.

(7)  EUT C 356, 4.10.2018, s. 104.

(8)  EUT C 11, 13.1.2020, s. 44.

(9)  EUT C 41, 6.2.2020, s. 41.

(10)  EUT C 298, 23.8.2018, s. 39.

---

| 29.9.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 395/63 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 395/63

---

P9_TA(2020)0264

Rättsstaten och de grundläggande rättigheterna i Bulgarien

Europaparlamentets resolution av den 8 oktober 2020 om rättsstaten och de grundläggande rättigheterna i Bulgarien (2020/2793(RSP))

(2021/C 395/09)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artiklarna 2, 3, 4, 6, 7, 9 och 10 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) och artikel 20 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 2, 3, 4, 6, 7, 9 och 10 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) och artikel 20 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget),

| — | med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna,

| — | med beaktande av den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna (Europakonventionen) och Europadomstolens rättspraxis, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna (Europakonventionen) och Europadomstolens rättspraxis,

| — | med beaktande av kommissionens beslut av den 13 december 2006 om inrättande av en mekanism för samarbete och kontroll av Bulgariens framsteg vid uppfyllandet av de särskilda riktmärkena för reformen och kampen mot korruption och organiserad brottslighet (1), av motsvarande årsrapporter för perioden 2007–2019 och av kommissionens rapport av den 22 oktober 2019 om Bulgariens framsteg inom ramen för samarbets- och kontrollmekanismen (COM(2019)0498), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens beslut av den 13 december 2006 om inrättande av en mekanism för samarbete och kontroll av Bulgariens framsteg vid uppfyllandet av de särskilda riktmärkena för reformen och kampen mot korruption och organiserad brottslighet (1), av motsvarande årsrapporter för perioden 2007–2019 och av kommissionens rapport av den 22 oktober 2019 om Bulgariens framsteg inom ramen för samarbets- och kontrollmekanismen (COM(2019)0498),

| — | med beaktande av den europeiska planeringsterminens landsspecifika rekommendationer om Bulgarien, som offentliggjordes den 20 maj 2020 (COM(2020)0502), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den europeiska planeringsterminens landsspecifika rekommendationer om Bulgarien, som offentliggjordes den 20 maj 2020 (COM(2020)0502),

| — | med beaktande av Europadomstolens dom av den 5 november 2009 i målet Kolevi mot Bulgarien (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europadomstolens dom av den 5 november 2009 i målet Kolevi mot Bulgarien (2),

| — | med beaktande av kommissionens årliga förvaltnings- och resultatrapport för EU:s budget 2019, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens årliga förvaltnings- och resultatrapport för EU:s budget 2019,

| — | med beaktande av Europadomstolens dom av den 1 juli 2014 i målet Dimitrov m.fl. mot Bulgarien (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europadomstolens dom av den 1 juli 2014 i målet Dimitrov m.fl. mot Bulgarien (3),

| — | med beaktande av rapporten från Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) för 2019, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) för 2019,

| — | med beaktande av Venedigkommissionens yttrande av den 9 december 2019 om utkastet till ändringar av den bulgariska straffprocesslagen och lagen om rättsväsendet när det gäller brottsutredningar mot höga domare, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Venedigkommissionens yttrande av den 9 december 2019 om utkastet till ändringar av den bulgariska straffprocesslagen och lagen om rättsväsendet när det gäller brottsutredningar mot höga domare,

| — | med beaktande av Europeiska revisionsrättens särskilda rapport nr 06/2019: ”Bekämpning av bedrägeri i EU:s sammanhållningsutgifter: förvaltande myndigheter måste bli bättre på upptäckt, motåtgärder och samordning”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska revisionsrättens särskilda rapport nr 06/2019: ”Bekämpning av bedrägeri i EU:s sammanhållningsutgifter: förvaltande myndigheter måste bli bättre på upptäckt, motåtgärder och samordning”,

| — | med beaktande av Venedigkommissionens yttrande av den 9 oktober 2017 om Bulgariens lag om rättsväsendet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Venedigkommissionens yttrande av den 9 oktober 2017 om Bulgariens lag om rättsväsendet,

| — | med beaktande av det gemensamma yttrandet av den 19 juni 2017 från Venedigkommissionen och OSSE:s kontor för demokratiska institutioner och mänskliga rättigheter (ODIHR) om ändringar av Bulgariens vallag, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma yttrandet av den 19 juni 2017 från Venedigkommissionen och OSSE:s kontor för demokratiska institutioner och mänskliga rättigheter (ODIHR) om ändringar av Bulgariens vallag,

| — | med beaktande av Venedigkommissionens yttrande av den 23 oktober 2015 om utkastet till lag om ändring och komplettering av Republiken Bulgariens konstitution (på rättsväsendets område), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Venedigkommissionens yttrande av den 23 oktober 2015 om utkastet till lag om ändring och komplettering av Republiken Bulgariens konstitution (på rättsväsendets område),

| — | med beaktande av beslutet av Europarådets ministerkommitté av den 3 september 2020 om verkställighet av Europadomstolens domar i målen S.Z. mot Bulgarien och Kolevi mot Bulgarien, |
| --- | --- |

—

med beaktande av beslutet av Europarådets ministerkommitté av den 3 september 2020 om verkställighet av Europadomstolens domar i målen S.Z. mot Bulgarien och Kolevi mot Bulgarien,

| — | med beaktande av partnerorganisationernas årsrapport för 2020 till Europarådets plattform för att främja skyddet av journalistik och säkerheten för journalister, |
| --- | --- |

—

med beaktande av partnerorganisationernas årsrapport för 2020 till Europarådets plattform för att främja skyddet av journalistik och säkerheten för journalister,

| — | med beaktande av resolution nr 2296 (2019) av den 27 juni 2019 från Europarådets parlamentariska församling om uppföljningsdialogen med Bulgarien, |
| --- | --- |

—

med beaktande av resolution nr 2296 (2019) av den 27 juni 2019 från Europarådets parlamentariska församling om uppföljningsdialogen med Bulgarien,

| — | med beaktande av Europarådets publikation Action against Economic Crime and Corruption, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europarådets publikation Action against Economic Crime and Corruption,

| — | med beaktande av den andra efterlevnadsrapporten om Bulgarien av den 6 december 2019 från Europarådets grupp av stater mot korruption (Greco), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den andra efterlevnadsrapporten om Bulgarien av den 6 december 2019 från Europarådets grupp av stater mot korruption (Greco),

| — | med beaktande av uttalandet av den 3 september 2020 från Europarådets kommissarie för mänskliga rättigheter om polisvåld mot journalister i Bulgarien och av hennes rapport efter hennes besök i Bulgarien den 25–29 november 2019, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 3 september 2020 från Europarådets kommissarie för mänskliga rättigheter om polisvåld mot journalister i Bulgarien och av hennes rapport efter hennes besök i Bulgarien den 25–29 november 2019,

| — | med beaktande av uttalandet av den 18 mars 2020 från OSSE:s representant för mediefrihet om den brutala attacken mot den bulgariska journalisten Slavi Angelov, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 18 mars 2020 från OSSE:s representant för mediefrihet om den brutala attacken mot den bulgariska journalisten Slavi Angelov,

| — | med beaktande av uttalandet av den 9 juli 2020 från ordföranden för Europarådets konferens för internationella icke-statliga organisationer om de föreslagna ändringarna av Bulgariens lag om icke vinstdrivande rättsliga enheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 9 juli 2020 från ordföranden för Europarådets konferens för internationella icke-statliga organisationer om de föreslagna ändringarna av Bulgariens lag om icke vinstdrivande rättsliga enheter,

| — | med beaktande av det gemensamma uttalandet av den 13 maj 2020 från FN:s särskilda rapportörer om rasism respektive om minoritetsfrågor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma uttalandet av den 13 maj 2020 från FN:s särskilda rapportörer om rasism respektive om minoritetsfrågor,

| — | med beaktande av uttalandet av den 21 oktober 2019 från FN:s särskilda rapportör om våldet mot kvinnor, dess orsaker och konsekvenser, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 21 oktober 2019 från FN:s särskilda rapportör om våldet mot kvinnor, dess orsaker och konsekvenser,

| — | med beaktande av de avslutande iakttagelserna nyligen från FN:s konventionsorgan om Bulgarien, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de avslutande iakttagelserna nyligen från FN:s konventionsorgan om Bulgarien,

| — | med beaktande av det förslag till en ny konstitution för Republiken Bulgarien som lades fram den 17 augusti 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det förslag till en ny konstitution för Republiken Bulgarien som lades fram den 17 augusti 2020,

| — | med beaktande av sin resolution av den 3 maj 2018 om mediernas mångfald och frihet i Europeiska unionen (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 3 maj 2018 om mediernas mångfald och frihet i Europeiska unionen (4),

| — | med beaktande av sin debatt den 5 oktober 2020 om rättsstaten och de grundläggande rättigheterna i Bulgarien, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin debatt den 5 oktober 2020 om rättsstaten och de grundläggande rättigheterna i Bulgarien,

| — | med beaktande av den diskussion som hölls den 10 september 2020 i utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor om läget när det gäller samarbets- och kontrollmekanismen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den diskussion som hölls den 10 september 2020 i utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor om läget när det gäller samarbets- och kontrollmekanismen,

| — | med beaktande av de diskussioner som hållits i gruppen för övervakning av demokrati, rättsstatlighet och grundläggande rättigheter sedan den inrättades av utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor den 5 september 2019, särskilt diskussionen den 28 augusti 2020 om situationen i Bulgarien, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de diskussioner som hållits i gruppen för övervakning av demokrati, rättsstatlighet och grundläggande rättigheter sedan den inrättades av utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor den 5 september 2019, särskilt diskussionen den 28 augusti 2020 om situationen i Bulgarien,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 30 september 2020 med titeln 2020 års rapport om rättsstatsprincipen: Rättsstatssituationen i EU (COM(2020)0580) och det åtföljande dokumentet ”Country Chapter on the rule of law situation in Bulgaria” (SWD(2020)0301), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 30 september 2020 med titeln 2020 års rapport om rättsstatsprincipen: Rättsstatssituationen i EU (COM(2020)0580) och det åtföljande dokumentet ”Country Chapter on the rule of law situation in Bulgaria” (SWD(2020)0301),

| — | med beaktande av artikel 132.2 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 132.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Europeiska unionen bygger på värden såsom respekt för människans värdighet, frihet, demokrati, jämlikhet, rättsstatlighet och respekt för de mänskliga rättigheterna, inklusive rättigheter för personer som tillhör minoriteter. Dessa värden är gemensamma för medlemsstaterna i ett samhälle som kännetecknas av mångfald, icke-diskriminering, tolerans, rättvisa, solidaritet och principen om jämställdhet mellan kvinnor och män (artikel 2 i EU-fördraget). |
| --- | --- |

A.

Europeiska unionen bygger på värden såsom respekt för människans värdighet, frihet, demokrati, jämlikhet, rättsstatlighet och respekt för de mänskliga rättigheterna, inklusive rättigheter för personer som tillhör minoriteter. Dessa värden är gemensamma för medlemsstaterna i ett samhälle som kännetecknas av mångfald, icke-diskriminering, tolerans, rättvisa, solidaritet och principen om jämställdhet mellan kvinnor och män (artikel 2 i EU-fördraget).

| B. | Rättsstaten, respekt för demokrati, mänskliga rättigheter och grundläggande friheter samt de värderingar och principer som finns förankrade i EU:s fördrag och i internationella instrument för mänskliga rättigheter är skyldigheter som åligger unionen och dess medlemsstater och som måste iakttas. |
| --- | --- |

B.

Rättsstaten, respekt för demokrati, mänskliga rättigheter och grundläggande friheter samt de värderingar och principer som finns förankrade i EU:s fördrag och i internationella instrument för mänskliga rättigheter är skyldigheter som åligger unionen och dess medlemsstater och som måste iakttas.

| C. | I artikel 6.3 i EU-fördraget bekräftas att grundläggande rättigheter, såsom de garanteras i Europakonventionen och såsom de följer av medlemsstaternas gemensamma konstitutionella traditioner, ska ingå i unionsrätten som allmänna principer. |
| --- | --- |

C.

I artikel 6.3 i EU-fördraget bekräftas att grundläggande rättigheter, såsom de garanteras i Europakonventionen och såsom de följer av medlemsstaternas gemensamma konstitutionella traditioner, ska ingå i unionsrätten som allmänna principer.

| D. | Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna och de principer som fastställs i stadgan ingår i unionens primärrätt. |
| --- | --- |

D.

Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna och de principer som fastställs i stadgan ingår i unionens primärrätt.

| E. | Yttrandefriheten och mediernas frihet och mångfald fastställs i artikel 11 i stadgan om de grundläggande rättigheterna och i artikel 10 i Europakonventionen. |
| --- | --- |

E.

Yttrandefriheten och mediernas frihet och mångfald fastställs i artikel 11 i stadgan om de grundläggande rättigheterna och i artikel 10 i Europakonventionen.

| F. | Rättsväsendets oberoende är en väsentlig förutsättning för den demokratiska maktdelningsprincipen och slås fast i artikel 19.1 i EU-fördraget, artikel 47 i stadgan om de grundläggande rättigheterna och artikel 6 i Europakonventionen. |
| --- | --- |

F.

Rättsväsendets oberoende är en väsentlig förutsättning för den demokratiska maktdelningsprincipen och slås fast i artikel 19.1 i EU-fördraget, artikel 47 i stadgan om de grundläggande rättigheterna och artikel 6 i Europakonventionen.

| G. | Unionen fungerar utifrån en förutsättning om ömsesidigt förtroende för att medlemsstaterna agerar i enlighet med demokrati, rättsstatlighet och grundläggande rättigheter, enligt vad som föreskrivs i Europakonventionen och i stadgan om de grundläggande rättigheterna. |
| --- | --- |

G.

Unionen fungerar utifrån en förutsättning om ömsesidigt förtroende för att medlemsstaterna agerar i enlighet med demokrati, rättsstatlighet och grundläggande rättigheter, enligt vad som föreskrivs i Europakonventionen och i stadgan om de grundläggande rättigheterna.

| H. | Rättsstatsprincipen är ett av de gemensamma värden som unionen bygger på och en förutsättning för att hela unionen ska fungera effektivt. Kommissionen är, tillsammans med parlamentet och rådet, enligt fördragen ansvarig för att upprätthålla rättsstatsprincipen som ett grundläggande värde för unionen samt för att se till att unionsrätten liksom EU:s värden och principer respekteras. |
| --- | --- |

H.

Rättsstatsprincipen är ett av de gemensamma värden som unionen bygger på och en förutsättning för att hela unionen ska fungera effektivt. Kommissionen är, tillsammans med parlamentet och rådet, enligt fördragen ansvarig för att upprätthålla rättsstatsprincipen som ett grundläggande värde för unionen samt för att se till att unionsrätten liksom EU:s värden och principer respekteras.

| I. | Om en medlemsstat systematiskt vägrar att iaktta Europeiska unionens grundläggande värden och de fördrag som den frivilligt har anslutit sig till, påverkar och hotar det EU som helhet. En utebliven reaktion på denna typ av situation skulle undergräva unionens trovärdighet. |
| --- | --- |

I.

Om en medlemsstat systematiskt vägrar att iaktta Europeiska unionens grundläggande värden och de fördrag som den frivilligt har anslutit sig till, påverkar och hotar det EU som helhet. En utebliven reaktion på denna typ av situation skulle undergräva unionens trovärdighet.

| J. | Venedigkommissionen och OSSE/ODIHR har konstaterat att den bulgariska vallagen utgör ett hinder för den språkliga mångfalden och rösträtten för medborgare som bor utomlands (5). |
| --- | --- |

J.

Venedigkommissionen och OSSE/ODIHR har konstaterat att den bulgariska vallagen utgör ett hinder för den språkliga mångfalden och rösträtten för medborgare som bor utomlands (5).

| K. | Under de senaste åren har ett antal incidenter rapporterats om användningen av hatpropaganda mot minoriteter, även från regeringsministrars sida. Parlamentarisk immunitet används systematiskt för att skydda ledamöter av den bulgariska nationalförsamlingen från ansvarsskyldighet för hatpropaganda (6). |
| --- | --- |

K.

Under de senaste åren har ett antal incidenter rapporterats om användningen av hatpropaganda mot minoriteter, även från regeringsministrars sida. Parlamentarisk immunitet används systematiskt för att skydda ledamöter av den bulgariska nationalförsamlingen från ansvarsskyldighet för hatpropaganda (6).

| L. | De senaste åren har rapporter spridits om missbruk av EU-medel i Bulgarien, vilket bör utredas grundligt. Under de senaste månaderna har bulgariska medborgare bevittnat ett stort antal anklagelser om korruption på hög nivå, varav vissa direkt har involverat premiärministern. De senaste månaderna har internationella medier vid flera tillfällen även rapporterat om möjliga kopplingar mellan kriminella grupper och offentliga myndigheter i Bulgarien. |
| --- | --- |

L.

De senaste åren har rapporter spridits om missbruk av EU-medel i Bulgarien, vilket bör utredas grundligt. Under de senaste månaderna har bulgariska medborgare bevittnat ett stort antal anklagelser om korruption på hög nivå, varav vissa direkt har involverat premiärministern. De senaste månaderna har internationella medier vid flera tillfällen även rapporterat om möjliga kopplingar mellan kriminella grupper och offentliga myndigheter i Bulgarien.

| M. | Åklagarmyndigheten väckte åtal mot den tidigare ministern för miljö- och vattenfrågor och den tidigare biträdande ministern för miljö- och vattenfrågor samt mot den tidigare biträdande ekonomiministern, som alla omedelbart avskedades av regeringen. |
| --- | --- |

M.

Åklagarmyndigheten väckte åtal mot den tidigare ministern för miljö- och vattenfrågor och den tidigare biträdande ministern för miljö- och vattenfrågor samt mot den tidigare biträdande ekonomiministern, som alla omedelbart avskedades av regeringen.

| N. | Dessa avslöjanden har lett till stora demonstrationer och protester från det civila samhället som har pågått oavbrutet i mer än tre månader. Bulgarer har krävt rättvisa, respekt för rättsstatsprincipen och ett oberoende rättsväsen, och har protesterat mot urholkningen av demokratin och den utbredda korruptionen. Demonstranterna ställde bland annat krav på regeringens och riksåklagarens avgång samt på omedelbara parlamentsval. Enligt uppgift har dessa protester mötts med oproportionerligt våld från de brottsbekämpande myndigheternas sida. |
| --- | --- |

N.

Dessa avslöjanden har lett till stora demonstrationer och protester från det civila samhället som har pågått oavbrutet i mer än tre månader. Bulgarer har krävt rättvisa, respekt för rättsstatsprincipen och ett oberoende rättsväsen, och har protesterat mot urholkningen av demokratin och den utbredda korruptionen. Demonstranterna ställde bland annat krav på regeringens och riksåklagarens avgång samt på omedelbara parlamentsval. Enligt uppgift har dessa protester mötts med oproportionerligt våld från de brottsbekämpande myndigheternas sida.

| O. | Rätten att demonstrera är en grundläggande rättighet som inte kan förbjudas eller bli föremål för kontrollåtgärder på ett generellt och undantagslöst sätt och som endast i undantagsfall kan begränsas genom legitima, rimliga och nödvändiga polisiära åtgärder. Inga demonstrationer får anses vara oskyddade av denna rättighet. Brottsbekämpande myndigheter måste prioritera frivillig skingring utan användning av våld. Mötesfriheten går hand i hand med yttrandefriheten som framhåller att var och en har rätt till yttrandefrihet, vilket innefattar åsiktsfrihet samt frihet att ta emot och sprida uppgifter och tankar utan offentlig myndighets inblandning och oberoende av territoriella gränser. |
| --- | --- |

O.

Rätten att demonstrera är en grundläggande rättighet som inte kan förbjudas eller bli föremål för kontrollåtgärder på ett generellt och undantagslöst sätt och som endast i undantagsfall kan begränsas genom legitima, rimliga och nödvändiga polisiära åtgärder. Inga demonstrationer får anses vara oskyddade av denna rättighet. Brottsbekämpande myndigheter måste prioritera frivillig skingring utan användning av våld. Mötesfriheten går hand i hand med yttrandefriheten som framhåller att var och en har rätt till yttrandefrihet, vilket innefattar åsiktsfrihet samt frihet att ta emot och sprida uppgifter och tankar utan offentlig myndighets inblandning och oberoende av territoriella gränser.

| P. | Inrikesministern, finansministern, ekonomiministern och ministern för turism avgick den 15 juli 2020, och justitieministern avgick den 26 augusti 2020. |
| --- | --- |

P.

Inrikesministern, finansministern, ekonomiministern och ministern för turism avgick den 15 juli 2020, och justitieministern avgick den 26 augusti 2020.

| Q. | Premiärministern har meddelat att han kommer att avgå i samma stund som nationalförsamlingen beslutar att hålla val till den stora nationalförsamlingen (7). |
| --- | --- |

Q.

Premiärministern har meddelat att han kommer att avgå i samma stund som nationalförsamlingen beslutar att hålla val till den stora nationalförsamlingen (7).

| R. | Den allvarliga oron över kampen mot korruption i Bulgarien kvarstår. Detta hotar att undergräva medborgarnas förtroende för offentliga institutioner. |
| --- | --- |

R.

Den allvarliga oron över kampen mot korruption i Bulgarien kvarstår. Detta hotar att undergräva medborgarnas förtroende för offentliga institutioner.

| S. | Enligt en särskild Eurobarometerundersökning om EU-medborgarnas inställning till korruption som offentliggjordes i juni 2020 ansåg 80 % av de intervjuade bulgarerna att korruptionen var utbredd i deras land, och 51 % ansåg att korruptionen hade ökat under de senaste tre åren. |
| --- | --- |

S.

Enligt en särskild Eurobarometerundersökning om EU-medborgarnas inställning till korruption som offentliggjordes i juni 2020 ansåg 80 % av de intervjuade bulgarerna att korruptionen var utbredd i deras land, och 51 % ansåg att korruptionen hade ökat under de senaste tre åren.

| T. | Enligt World Justice Projects rättsstatsindex för 2020 hamnar Bulgarien på plats 53 av 128 länder, och i EU ligger landet näst sist. Enligt Transparency Internationals korruptionsindex för 2019, som offentliggjordes i början av 2020, hamnar Bulgarien sist i förteckningen över länderna i unionen och på plats 74 i världen. |
| --- | --- |

T.

Enligt World Justice Projects rättsstatsindex för 2020 hamnar Bulgarien på plats 53 av 128 länder, och i EU ligger landet näst sist. Enligt Transparency Internationals korruptionsindex för 2019, som offentliggjordes i början av 2020, hamnar Bulgarien sist i förteckningen över länderna i unionen och på plats 74 i världen.

| U. | Ett dynamiskt civilsamhälle och mångfald i medierna spelar en avgörande roll för att främja ett öppet och pluralistiskt samhälle och allmänhetens deltagande i den demokratiska processen, och för att stärka regeringarnas ansvarsskyldighet. Mediefriheten i Bulgarien har försämrats, vilket framgår av landets rangordning i rapporterna från Reportrar utan gränser. I 2020 års internationella pressfrihetsindex, som offentliggjordes i slutet av april 2020, ligger Bulgarien på plats 111 i världen och sist bland EU:s medlemsstater för tredje året i rad. Europarådets plattform för att främja skyddet av journalistik och säkerheten för journalister innehåller tre varningar på nivå 1 om allvarliga och skadliga kränkningar av mediefriheten, som de bulgariska myndigheterna ännu inte har reagerat på. Europaparlamentet uttrycker sin oro över tredjeländers inflytande på medielandskapet som en del av en större strategi för att sprida EU-fientlig propaganda och desinformation. |
| --- | --- |

U.

Ett dynamiskt civilsamhälle och mångfald i medierna spelar en avgörande roll för att främja ett öppet och pluralistiskt samhälle och allmänhetens deltagande i den demokratiska processen, och för att stärka regeringarnas ansvarsskyldighet. Mediefriheten i Bulgarien har försämrats, vilket framgår av landets rangordning i rapporterna från Reportrar utan gränser. I 2020 års internationella pressfrihetsindex, som offentliggjordes i slutet av april 2020, ligger Bulgarien på plats 111 i världen och sist bland EU:s medlemsstater för tredje året i rad. Europarådets plattform för att främja skyddet av journalistik och säkerheten för journalister innehåller tre varningar på nivå 1 om allvarliga och skadliga kränkningar av mediefriheten, som de bulgariska myndigheterna ännu inte har reagerat på. Europaparlamentet uttrycker sin oro över tredjeländers inflytande på medielandskapet som en del av en större strategi för att sprida EU-fientlig propaganda och desinformation.

| V. | Bulgarien har fortfarande många institutionella brister, särskilt när det gäller rättsväsendets oberoende. Dessa brister har kommissionen under årens lopp påpekat i sina rapporter inom ramen för samarbets- och kontrollmekanismen. I den senaste rapporten om samarbets- och kontrollmekanismen, som offentliggjordes den 22 oktober 2019, konstaterade kommissionen dock att de framsteg som Bulgarien gjort inom ramen för samarbets- och kontrollmekanismen var tillräckliga för att fullgöra de åtaganden som landet ingick vid anslutningen till unionen, och rekommenderade därför att övervakningsmekanismen skulle upphävas. När kommissionen väl har tagit hänsyn till parlamentets och rådets synpunkter måste den fortfarande fatta ett slutgiltigt beslut om att upphäva samarbets- och kontrollmekanismen. I en skrivelse uttryckte talman Sassoli sitt stöd för upphävandet av mekanismen. Samtidigt betonade han emellertid behovet av att genomföra och verkställa åtagandena och reformerna, och underströk situationen för rättsväsendets oberoende, korruption och mediefrihet. |
| --- | --- |

V.

Bulgarien har fortfarande många institutionella brister, särskilt när det gäller rättsväsendets oberoende. Dessa brister har kommissionen under årens lopp påpekat i sina rapporter inom ramen för samarbets- och kontrollmekanismen. I den senaste rapporten om samarbets- och kontrollmekanismen, som offentliggjordes den 22 oktober 2019, konstaterade kommissionen dock att de framsteg som Bulgarien gjort inom ramen för samarbets- och kontrollmekanismen var tillräckliga för att fullgöra de åtaganden som landet ingick vid anslutningen till unionen, och rekommenderade därför att övervakningsmekanismen skulle upphävas. När kommissionen väl har tagit hänsyn till parlamentets och rådets synpunkter måste den fortfarande fatta ett slutgiltigt beslut om att upphäva samarbets- och kontrollmekanismen. I en skrivelse uttryckte talman Sassoli sitt stöd för upphävandet av mekanismen. Samtidigt betonade han emellertid behovet av att genomföra och verkställa åtagandena och reformerna, och underströk situationen för rättsväsendets oberoende, korruption och mediefrihet.

| W. | Den nya övergripande mekanism för demokrati, rättsstatlighet och grundläggande rättigheter som förespråkas av parlamentet, med en årlig övervakningscykel som skulle gälla på samma sätt för alla medlemsstater, bör omfatta alla värden som fastställs i artikel 2 i EU-fördraget och bör slutligen ersätta samarbets- och kontrollmekanismen för Rumänien och Bulgarien. |
| --- | --- |

W.

Den nya övergripande mekanism för demokrati, rättsstatlighet och grundläggande rättigheter som förespråkas av parlamentet, med en årlig övervakningscykel som skulle gälla på samma sätt för alla medlemsstater, bör omfatta alla värden som fastställs i artikel 2 i EU-fördraget och bör slutligen ersätta samarbets- och kontrollmekanismen för Rumänien och Bulgarien.

| X. | I den nyligen offentliggjorda rapporten om rättsstatsprincipen 2020 konstateras att det fortfarande kvarstår utmaningar för Bulgarien när det gäller åklagarväsendets oberoende i förhållande till den verkställande makten, och det påpekas att ett effektivt system för ansvarsskyldighet för riksåklagaren ännu inte har slutförts. I rapporten nämns också att det finns farhågor när det gäller effektiviteten i utredningar, lagföring och domar i korruptionsmål i Bulgarien. När det gäller mediefrihet lyfter rapporten fram flera farhågor som rör allt från effektiviteten hos de nationella mediemyndigheterna i Bulgarien till bristen på insyn i medieägandet samt hot och attacker mot journalister. |
| --- | --- |

X.

I den nyligen offentliggjorda rapporten om rättsstatsprincipen 2020 konstateras att det fortfarande kvarstår utmaningar för Bulgarien när det gäller åklagarväsendets oberoende i förhållande till den verkställande makten, och det påpekas att ett effektivt system för ansvarsskyldighet för riksåklagaren ännu inte har slutförts. I rapporten nämns också att det finns farhågor när det gäller effektiviteten i utredningar, lagföring och domar i korruptionsmål i Bulgarien. När det gäller mediefrihet lyfter rapporten fram flera farhågor som rör allt från effektiviteten hos de nationella mediemyndigheterna i Bulgarien till bristen på insyn i medieägandet samt hot och attacker mot journalister.

| 1. | Europaparlamentet beklagar djupt att händelseutvecklingen i Bulgarien har lett till en betydande försämring när det gäller respekten för rättsstatsprincipen, demokratin och de grundläggande rättigheterna, inbegripet rättsväsendets oberoende, maktfördelningen, kampen mot korruption och mediefriheten. Parlament uttrycker sin solidaritet med det bulgariska folket i dess rättmätiga krav på och strävan efter rättvisa, öppenhet, ansvarsutkrävande och demokrati. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet betonar att det är av högsta vikt att garantera fullständig respekt för de värden som anges i artikel 2 i EU-fördraget och för de grundläggande rättigheter som fastställs i stadgan om de grundläggande rättigheterna. Parlamentet uppmanar de bulgariska myndigheterna att säkerställa fullständig och ovillkorlig respekt för dessa värden och rättigheter. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet noterar förslaget att sammankalla nationalförsamlingen för att anta en ny konstitution. Parlamentet betonar att alla konstitutionella reformer bör föregås av en grundlig och inkluderande debatt och bygga på vederbörliga samråd med alla berörda parter, särskilt det civila samhället, samt antas i bredast möjliga samförstånd. Parlamentet noterar skrivelsen av den 18 september 2020 från nationalförsamlingens talman till Venedigkommissionens ordförande, med en officiell begäran om expertstöd, och yttrandet från Venedigkommissionen om utkastet till en ny konstitution för Republiken Bulgarien. Parlamentet uppmanar de bulgariska myndigheterna att aktivt begära att Venedigkommissionen och andra relevanta organ inom internationella organisationer utvärderar de aktuella åtgärderna innan de godkänns slutgiltigt. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet noterar antagandet vid andra behandlingen av ändringarna av den bulgariska vallagen. Parlamentet noterar med oro att det bulgariska parlamentet för närvarande håller på att anta en ny vallag, medan ordinarie parlamentsval måste hållas inom högst sju månader. Parlamentet uppmanar de bulgariska myndigheterna att se till att vallagstiftningen är helt förenlig med alla rekommendationer från Venedigkommissionen och OSSE/ODIHR, särskilt när det gäller att behålla de grundläggande delarna av vallagen, som inte bör kunna ändras mindre än ett år före ett val. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet är fast övertygat om att det bulgariska parlamentet bör ha en nyckelroll i att säkerställa ansvarsskyldighet för den verkställande makten och att det är en del av de nödvändiga kontroller och motvikter som behövs för att upprätthålla rättsstatsprincipen. Parlamentet oroas över att den styrande majoriteten antar ny lagstiftning i all hast, ofta utan vederbörliga debatter eller samråd med berörda parter. Parlamentet noterar att allmänhetens förtroende för Bulgariens parlament är mycket lågt (8). Parlamentet beklagar de restriktioner som nyligen införts för journalister i nationalförsamlingens lokaler, som begränsar deras tillträde till parlamentsledamöterna och därmed även möjligheterna till mediegranskning av lagstiftningsarbetet. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet är djupt bekymrat över att vissa systemrelaterade problem inom rättsväsendet, som fastställts av Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna och Venedigkommissionen, kvarstår, särskilt när det gäller bestämmelserna om Högsta rättsrådet och riksåklagaren, och i synnerhet avsaknaden av effektiva mekanismer för ansvarsutkrävande och fungerande kontroller och motvikter av dessa ämbetens arbete. Parlamentet insisterar på att de bulgariska myndigheterna fullt ut ska följa Europadomstolens rättspraxis och Venedigkommissionens och Grecos rekommendationer avseende rättsväsendet, särskilt Högsta rättsrådet och riksåklagarens ställning, för att säkerställa rättsväsendets oberoende. Parlamentet noterar att det i kommissionens rapport av den 22 oktober 2019 om framsteg i Bulgarien inom ramen för samarbets- och kontrollmekanismen nämns att en bred debatt har ägt rum i medierna, där vissa berörda parter har uttryckt oro över utnämningsförfarandet och huvudkandidaten till utnämningen som riksåklagare, och att gatuprotester har anordnats av organisationer i det civila samhället. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet är bekymrat över den ihållande bristen på framgångsrika utredningar av storskalig korruption. Parlamentet konstaterar att det fortfarande finns omfattande problem med korruption, ineffektivitet och bristande ansvarsskyldighet inom rättsväsendet och att allmänhetens förtroende för rättssystemet är fortsatt lågt på grund av uppfattningen att domare är mottagliga för politiska påtryckningar och inte skipar rättvisa på ett jämlikt sätt. Parlamentet noterar det ökade antalet utredningar av storskalig korruption, inbegripet fall med gränsöverskridande aspekter, som inletts mot högt uppsatta tjänstemän och personer av stort allmänintresse. Parlamentet noterar med oro skillnaderna mellan avgöranden från domstolar i lägre och högre instanser, vilket även bidrar till bristen på slutgiltiga och fällande domar. Parlamentet påpekar att det är nödvändigt att inleda seriösa, oberoende och aktiva utredningar och uppnå resultat på områdena korruptionsbekämpning, organiserad brottslighet och penningtvätt, och att grundligt utreda påståendena om storskalig korruption till följd av de ljudinspelningar som uppdagades sommaren 2020 och i samband med lägenhetsskandalerna, tankfartygsaffären, fallet med sjötomten i Rosenets park och skandalen kring den påstådda olagliga penningöverföringen från den bulgariska utvecklingsbanken, vilket sammantaget tyder på djupgående och systemrelaterade svagheter när det gäller rättsstatsprincipen och korruptionsbekämpningen i Bulgarien. Parlamentet uttrycker vidare oro över mindre uppmärksammade exempel på brister när det gäller rättsstatsprincipen i Bulgarien, till exempel behandlingen av lägenhetsägare i Sunset Resort i Pomorie. Parlamentet välkomnar inrättandet av en ny överordnad antikorruptionsbyrå i Bulgarien. Parlamentet uppmanar de bulgariska myndigheterna att säkerställa att byrån kan hantera sitt breda ansvarsområde på ett effektivt sätt, inbegripet förebyggande, utredning och förverkande av olagliga tillgångar. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet uttrycker djup oro över den allvarliga försämringen av mediefriheten i Bulgarien under det senaste årtiondet. Parlamentet uppmanar de bulgariska myndigheterna att främja en gynnsam miljö för yttrandefriheten, särskilt genom att öka insynen i medieägandet, förhindra en alltför stor ägarkoncentration inom medier och distributionsnät, bland annat genom korrekt tillämpning av befintlig lagstiftning och genom att upphäva straffrättsliga bestämmelser mot förtal. Parlamentet understryker behovet av att göra sammansättningen av och mandatet för rådet för elektroniska medier mer oberoende och effektiva. Parlamentet är bekymrat över rapporterna om den fortsatta praxisen att påverka medierna genom att ge regeringsvänliga medier företräde vid tilldelningen av EU-medel. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet konstaterar att skyddet av journalister ligger i samhällets intresse. Parlamentet uppmanar de bulgariska myndigheterna att alltid garantera journalisters skydd och därmed skydda deras oberoende. Parlamentet fördömer i starka ordalag de fall där regeringskritiska journalister har blivit måltavlor för smutskastningskampanjer och uppmanar de bulgariska myndigheterna att upphöra med dessa odemokratiska metoder. Parlamentet beklagar djupt fallen av våld mot reportrar och förstörelse av deras tekniska utrustning. Parlamentet uppmanar med kraft de bulgariska myndigheterna att inleda en omfattande utredning av alla fall av våld mot journalister som bevakar protesterna. Parlamentet uppmanar de bulgariska myndigheterna att se till att poliser och andra tjänstemän respekterar pressfriheten och låter journalister och mediearbetare bevaka demonstrationer på ett säkert sätt. Parlamentet betonar att våld som utövas av statliga aktörer strider mot medlemsstaternas skyldighet att upprätthålla pressfriheten och skydda journalisters säkerhet (9). |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar de bulgariska myndigheterna att fullt ut och på ett heltäckande sätt ta itu med alla varningar som lämnats in på Europarådets plattform för att främja skyddet av journalistik och journalisters säkerhet och att fullt ut följa rekommendationerna från Europarådets kommissarie för mänskliga rättigheter, i syfte att säkerställa en säker miljö för journalister i Bulgarien. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlament uttrycker sitt entydiga stöd för det bulgariska folket i dess rättmätiga krav på och strävan efter rättvisa, öppenhet, ansvarsutkrävande och demokrati. Parlamentet är övertygat om att fredliga demonstrationer är en grundläggande rättighet i alla demokratiska länder och stöder människors rätt till fredliga protester. Parlamentet fördömer alla former av våld mot fredliga demonstranter. Parlamentet understryker att yttrande- och informationsfriheten alltid måste respekteras. Parlamentet betonar att våldshandlingar och övervåld är oacceptabelt. Parlamentet uttrycker särskilt sin bestörtning över påståendena om användning av våld mot kvinnor och barn, inbegripet barn med funktionsnedsättning. Parlamentet är oroat över de olagliga och överdrivna revisionerna av privata företag som öppet har uttryckt sitt stöd för protesterna. Parlamentet fördömer de våldsamma och omotiverade polisingripandena under protesterna i juli–september 2020. Parlamentet uppmanar de bulgariska myndigheterna att säkerställa en fullständig, öppen, opartisk och effektiv utredning av polisens handlingar. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet fördömer de omänskliga förhållanden i bulgariska fängelser som Europadomstolen, bland annat överbeläggning, dåliga sanitära och materiella förhållanden, begränsade möjligheter till sysselsättning utanför cellen, otillräcklig läkarvård och långvarig tillämpning av restriktiv kriminalvård (10). |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet uttrycker sin djupa oro över att de bulgariska myndigheterna har underlåtit att fullgöra sin skyldighet att genomföra utredningar efter fler än 45 domar mot Bulgarien i Europadomstolen. Parlamentet anser att dessa återkommande brister har avslöjat ett systemfel (11). Parlamentet framhåller att enligt Europarådets årsrapport för 2019 om övervakningen av verkställandet av domar och beslut från Europadomstolen, finns det 79 vägledande domar mot Bulgarien som ännu inte har verkställts. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet är bekymrat över att processuella rättigheter inte upprätthålls i tillräcklig utsträckning i Bulgarien, trots flera EU-direktiv om processuella rättigheter för misstänkta och tilltalade i färdplanen från 2009. Parlamentet anser att detta har en djupgående inverkan på de grundläggande rättigheterna (12). |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet fördömer alla fall av hatpropaganda, diskriminering och fientlighet mot personer av romskt ursprung, kvinnor, hbti-personer och personer som tillhör andra minoritetsgrupper, vilket fortfarande utgör ett allvarligt problem. Parlamentet uppmanar myndigheterna att reagera kraftfullt på hatpropaganda, även från högt uppsatta politiker, stärka det rättsliga skyddet mot diskriminering och hatbrott och effektivt utreda och lagföra sådana brott. Parlamentet välkomnar det rättsliga förbudet mot nynazisternas årliga Lukov-marsch och den utredning som inletts mot organisatören ”BNU”. Parlamentet uppmanar den bulgariska regeringen att stärka samarbetet med internationella och lokala människorättsobservatörer och att vidta alla nödvändiga åtgärder för att på ett effektivt sätt garantera minoriteters rättigheter, särskilt yttrandefriheten och föreningsfriheten, bland annat genom att verkställa relevanta domar från Europadomstolen (13). Parlamentet uppmanar bulgariska myndigheter och tjänstemän att kraftfullt fördöma alla våldshandlingar och all hatpropaganda mot minoriteter. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet beklagar det fientliga klimatet mot människor av romskt ursprung i vissa befolkade områden, särskilt mot dem som tvingats lämna sina hem efter demonstrationer riktade mot deras samhällen på flera platser. Parlamentet beklagar djupt mobbningen och de våldsamma avhysningarna av romer i Voyvodinovo-området. Parlamentet uppmanar myndigheterna att snarast ta itu med situationen för de berörda personerna. Parlamentet anser att de resoluta åtgärderna för att förbättra den allmänna bostadssituationen för personer med romskt ursprung bör fortsätta. Parlamentet anser att det är nödvändigt att helt utrota den utbildningsmässiga segregeringen bland barn med romskt ursprung. Parlamentet uppmanar myndigheterna att sätta stopp för hatpropaganda mot och rasdiskriminering av människor från den romska minoriteten till följd av covid-19 och att stoppa polisinsatser riktade mot romska bostadsområden under pandemin. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet noterar författningsdomstolens dom av den 27 juli 2018 om Istanbulkonventionens bristande överensstämmelse med Bulgariens konstitution. Parlamentet beklagar att detta beslut hindrar Bulgarien från att ratificera konventionen. Parlamentet är djupt oroat över den ihållande negativa och missvisande offentliga debatten om konventionen, som har formats av en omfattande desinformations- och smutskastningskampanj efter negativ bevakning i frågan av flera medieföretag med påstådda kopplingar till regerings- och oppositionspartier. Än mer oroväckande är det att politiker och politiska partier som finns representerade i det bulgariska parlamentet deltar. Parlamentet är bekymrat över att den fortsatt negativa inställningen till konventionen ytterligare bidrar till stigmatiseringen av utsatta grupper som riskerar att utsättas för könsrelaterat våld och vars situation har förvärrats av covid-19 och nedstängningen i hela Europa, inbegripet i Bulgarien, och ytterligare stärker och ingjuter en känsla av straffrihet bland dem som begår könsrelaterade brott. Parlamentet beklagar att de senaste ändringarna av strafflagen som införde strängare straff för könsrelaterat våld har visat sig vara otillräckliga för att ta itu med frågans komplexitet och framför allt för att förhindra dessa brott. Parlamentet uppmanar därför de bulgariska myndigheterna att förstärka förebyggandet av och kampen mot våld i hemmet, att göra det som krävs för att kunna ratificera Istanbulkonventionen och att införa de delar av konventionen som överensstämmer med den konstitutionella ordningen, samtidigt som man söker en bredare lösning för de återstående delarna, samt att öka antalet skyddade boenden och andra sociala tjänster som behövs för att ge stöd till offer för våld i hemmet. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet anser att det är nödvändigt att avskaffa diskriminering av personer på grund av deras sexuella läggning eller könsidentitet, både i lag och i praktiken på alla områden. Parlamentet uppmanar de bulgariska myndigheterna att ändra lagen om skydd mot diskriminering så att könsidentitet uttryckligen inkluderas som grund för diskriminering. Parlamentet uppmanar de bulgariska myndigheterna att ändra den nuvarande strafflagen så att den omfattar hatbrott och hatpropaganda på grund av sexuell läggning, könsidentitet och könsuttryck samt könsegenskaper. Parlamentet uppmanar de bulgariska myndigheterna att tillämpa relevant rättspraxis från EU-domstolen och Europadomstolen och att i detta sammanhang ta itu med situationen för makar och föräldrar av samma kön, i syfte att säkerställa deras rätt till icke-diskriminering, såväl rättsligt som i praktiken, och att inrätta en lämplig rättslig ram som ger alla par lika rättigheter. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet är bekymrat över att personer som kan vara i behov av internationellt skydd har hindrats från att resa in på bulgariskt territorium eller utvisats, ibland med våld, utan möjlighet att ansöka om asyl och utan att det gjorts någon enskild bedömning (14). Parlamentet är särskilt bekymrat över den oroväckande utvisningen av medlemmar av den turkiska oppositionen, i strid med internationella fördrag och trots giltiga domstolsbeslut från behöriga bulgariska domstolar (15). Parlamentet uppmanar de bulgariska myndigheterna att se till att asyllagstiftningen och asylpraxis till fullo överensstämmer med asylregelverket och stadgan om de grundläggande rättigheterna. Parlamentet uppmanar kommissionen att prioritera överträdelseförfarandet mot Bulgarien. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet uttrycker djup oro över de föreslagna ändringarna av lagen om icke vinstdrivande rättsliga enheter, som skulle skapa en mycket ogynnsam miljö för de organisationer i det civila samhället som har status som allmännyttiga och som tar emot utländsk finansiering, och som riskerar att strida mot principen om föreningsfrihet och rätten till integritet (16). Parlamentet uppmanar med kraft de bulgariska myndigheterna att granska EU-domstolens fasta rättspraxis noggrant i detta avseende. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet noterar att Bulgarien har gjort vissa framsteg inom ramen för samarbets- och kontrollmekanismen. Parlamentet uppmanar Bulgariens regering att samarbeta med kommissionen, i enlighet med principen om lojalt samarbete i EU-fördraget, för att fortsätta att fullgöra sina åtaganden. Parlamentet uppmanar de bulgariska myndigheterna att avstå från att genomföra unilaterala reformer som skulle äventyra respekten för rättsstatsprincipen, särskilt rättsväsendets oberoende och maktfördelningen. Parlamentet noterar att kommissionen har meddelat att den ännu inte kommer att upphäva samarbets- och kontrollmekanismen för Bulgarien. Parlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta att övervaka reformen av rättsväsendet och kampen mot korruption i Bulgarien inom ramen för samarbets- och kontrollmekanismen, så länge det inte finns en fullt fungerande mekanism för att övervaka respekten för demokratin, rättsstatsprincipen och de grundläggande rättigheterna, som är tillämplig på alla medlemsstater. Parlamentet uppmanar dessutom kommissionen att använda andra tillgängliga verktyg, när de väl är tillgängliga, däribland överträdelseförfaranden, ramen för rättsstatsprincipen och budgetverktyg. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet välkomnar offentliggörandet av EU:s första årliga rapport om rättsstatsprincipen, som ska omfatta alla medlemsstater. Parlamentet noterar de problem som kommissionen har konstaterat på ett antal områden när det gäller Bulgarien. Parlamentet uppmanar de bulgariska myndigheterna att agera snabbt för att ta itu med dessa problem. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet betonar att den bulgariska regeringen i samarbete med kommissionen måste säkerställa en striktare kontroll av hur unionens medel används och omedelbart ta itu med problemen med att skattebetalarnas pengar går till att göra kretsarna kring det styrande partiet rikare. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet välkomnar Bulgariens anslutning till Europeiska åklagarmyndigheten (Eppo) och är övertygat om att landets deltagande i Eppo i sig kommer att innebära en striktare kontroll av den korrekta användningen av EU-medel i detta avseende. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet upprepar sin ståndpunkt om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om skydd av unionens budget vid generella brister när det gäller rättsstatens principer i medlemsstaterna (17), inbegripet behovet att skydda stödmottagares rättigheter, och uppmanar rådet att inleda de interinstitutionella förhandlingarna så snart som möjligt. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar de bulgariska myndigheterna att utreda avslöjandena i FinCEN-dokumenten, som visade att tre bulgariska banker har varit inblandade i hanteringen av betalningar som konstaterats löpa hög risk för penningtvätt och vara kopplade till finansiering av organiserad brottslighet och terrorism. Parlamentet anser att Bulgarien måste vidta kraftfulla åtgärder för att förbättra tillsynen av banksektorn och intensifiera åtgärderna mot penningtvätt, bland annat genom att stärka de institutioner som utreder dessa frågor. Parlamentet understryker att FinCEN-dokumenten avslöjade bristerna i det globala systemet och dess sårbarhet för missbruk av brottslingar och korrupta personer, och betonade det akuta behovet av att förbättra banktillsynen i hela världen och att införa bättre system för att hantera gränsöverskridande transaktioner. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att påskynda arbetet på detta område, bland annat genom att inrätta en europeisk tillsynsmyndighet, vilket parlamentet redan har efterlyst. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till kommissionen, rådet, medlemsstaternas regeringar och parlament, Europarådet, Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa samt till FN. |
| --- | --- |

27.

---

(1)  EUT L 354, 14.12.2006, s. 58.

(2)  Europadomstolens dom av den 5 november 2009, Kolevi mot Bulgarien (ansökan nr 1108/02).

(3)  Europadomstolens dom av den 1 juli 2014, Dimitrov m.fl. mot Bulgarien (ansökan nr 77938/11).

(4)  EUT C 41, 6.2.2020, s. 64.

(5)  Gemensamt yttrande av den 19 juni 2017 från Venedigkommissionen och OSSE/ODIHR om ändringar av vallagen i Bulgarien, CDL-AD(2017)016.

(6)  Europarådets kommissarie för mänskliga rättigheter, rapport efter hennes besök i Bulgarien den 25–29 november 2019, 31 mars 2020, s. 33 och s. 38.

(7)  https://government.bg/bg/prestsentar/novini/obrashtenie-na-ministar-predsedatelya-boyko-borisov

(8)  https://www.gallup-international.bg/43810/public-opinion-political-situation/

(9)  Uttalande från Europarådets kommissarie för mänskliga rättigheter ”Bulgarien måste utreda polisvåld mot journalister”, Strasbourg den 3 september 2020.

(10)  Se domarna av den 27 januari 2015, Neshkov m.fl. mot Bulgarien (ansökningarna nr. 36925/10, 21487/12, 72893/12, 73196/12, 77718/12 och 9717/13), den 12 maj 2017, Simeonovi mot Bulgarien (ansökan nr. 21980/04), den 21 januari 2016, Boris Kostadinov mot Bulgarien (ansökan nr. 61701/11), den 29 juni 2017, Dimcho Dimov mot Bulgarien (nr. 2) (ansökan nr. 77248/12), den 17 november 2015, Dimitrov och Ridov mot Bulgarien (ansökan nr. 34846/08) och den 5 oktober 2017, Kormev mot Bulgarien (ansökan nr. 39014/12).

(11)  Se Europadomstolens dom av den 3 mars 2015, S.Z. mot Bulgarien (ansökan nr. 29263/12).

(12)  Se de senaste rapporterna från återkommande besök från Europeiska kommittén till förhindrande av tortyr och omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning.

(13)  Domarna av den 19 januari 2006, OMO Ilinden m.fl. mot Bulgarien (ansökan nr. 59491/00), den 18 oktober 2011, OMO Ilinden m.fl.mot Bulgarien(nr. 2) (ansökan nr. 34960/04), den 11 januari 2018, OMO Ilinden m.fl. mot Bulgarien(nr. 3) (ansökan nr. 29496/16), och den 11 januari 2018, Yordan Ivanov m.fl. Bulgarien (ansökan nr. 70502/13).

(14)  FN:s kommitté för de mänskliga rättigheterna, avslutande iakttagelser om den fjärde återkommande rapporten om Bulgarien, 15 november 2018, punkterna 29 och 30.

(15)  Europadomstolen, ansökan under behandling, Abdullah Büyük v. Bulgarien (ansökan nr. 23843/17), Förenta staternas utrikesdepartement, Bureau of Democracy, Human Rights and Labor, Rapport om mänskliga rättigheter i Bulgarien 2016, s. 16.

(16)  Europarådet, uttalande av ordföranden för konferensen för internationella icke-statliga organisationer , ”De föreslagna ändringarna av lagen om icke vinstdrivande rättsliga enheter i Bulgarien ger anledning till oro”, 9 juli 2020.

(17)  Antagna texter, P8_TA(2019)0349.

---

| 29.9.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 395/72 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 395/72

---

P9_TA(2020)0265

Digitala finanser: nya risker med kryptotillgångar – reglerings- och tillsynsutmaningar när det gäller finansiella tjänster, institut och marknader

Europaparlamentets resolution av den 8 oktober 2020 med rekommendationer till kommissionen om digitala finanser: nya risker med kryptotillgångar – reglerings- och tillsynsutmaningar när det gäller finansiella tjänster, institut och marknader (2020/2034(INL))

(2021/C 395/10)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 225 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 225 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artiklarna 7 och 8 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 7 och 8 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv 95/46/EG (allmän dataskyddsförordning) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv 95/46/EG (allmän dataskyddsförordning) (1),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/2366 av den 25 november 2015 om betaltjänster på den inre marknaden, om ändring av direktiven 2002/65/EG, 2009/110/EG och 2013/36/EU samt förordning (EU) nr 1093/2010 och om upphävande av direktiv 2007/64/EG (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/2366 av den 25 november 2015 om betaltjänster på den inre marknaden, om ändring av direktiven 2002/65/EG, 2009/110/EG och 2013/36/EU samt förordning (EU) nr 1093/2010 och om upphävande av direktiv 2007/64/EG (2),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/849 av den 20 maj 2015 om åtgärder för att förhindra att det finansiella systemet används för penningtvätt eller finansiering av terrorism, om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 648/2012 och om upphävande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/60/EG och kommissionens direktiv 2006/70/EG (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/849 av den 20 maj 2015 om åtgärder för att förhindra att det finansiella systemet används för penningtvätt eller finansiering av terrorism, om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 648/2012 och om upphävande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/60/EG och kommissionens direktiv 2006/70/EG (3),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 19 februari 2020En EU-strategi för data (COM(2020)0066), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 19 februari 2020En EU-strategi för data (COM(2020)0066),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 8 mars 2018Handlingsplan för fintech – ett viktigt steg mot en mer konkurrenskraftig och innovativ europeisk finanssektor (COM(2018)0109), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 8 mars 2018Handlingsplan för fintech – ett viktigt steg mot en mer konkurrenskraftig och innovativ europeisk finanssektor (COM(2018)0109),

| — | med beaktande av det gemensamma meddelandet av den 6 april 2016 från kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik Gemensam ram för att motverka hybridhot – Europeiska unionens insatser (JOIN(2016)0018), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma meddelandet av den 6 april 2016 från kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik Gemensam ram för att motverka hybridhot – Europeiska unionens insatser (JOIN(2016)0018),

| — | med beaktande av kommissionens vitbok av den 19 februari 2020Om artificiell intelligens – en EU-strategi för spetskompetens och förtroende (COM(2020)0065), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens vitbok av den 19 februari 2020Om artificiell intelligens – en EU-strategi för spetskompetens och förtroende (COM(2020)0065),

| — | med beaktande av det svar som kommissionens vice ordförande Valdis Dombrovski gav på kommissionens vägnar den 10 april 2017 beträffande fråga E-001130/2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det svar som kommissionens vice ordförande Valdis Dombrovski gav på kommissionens vägnar den 10 april 2017 beträffande fråga E-001130/2017,

| — | med beaktande av slutrapporten i oktober 2019 från kommissionens generaldirektorat för finansiell stabilitet, finansiella tjänster och kapitalmarknadsunionen Governance for a DLT/Blockchain enabled European electronic Access Point (EEAP) (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutrapporten i oktober 2019 från kommissionens generaldirektorat för finansiell stabilitet, finansiella tjänster och kapitalmarknadsunionen Governance for a DLT/Blockchain enabled European electronic Access Point (EEAP) (4),

| — | med beaktande av kommissionens studie om tillämpningen av förordningen om förmedlingsavgifter (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens studie om tillämpningen av förordningen om förmedlingsavgifter (5),

| — | med beaktande av kommissionens offentliga samråd av den 17 februari 2020 i samband med översynen av regelverket för värdepappersföretag och marknadsoperatörer, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens offentliga samråd av den 17 februari 2020 i samband med översynen av regelverket för värdepappersföretag och marknadsoperatörer,

| — | med beaktande av slutrapporten av den 10 juni 2020 från kommissionens högnivåforum om kapitalmarknadsunionen A New Vision for Europe’s Capital Markets (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutrapporten av den 10 juni 2020 från kommissionens högnivåforum om kapitalmarknadsunionen A New Vision for Europe’s Capital Markets (6),

| — | med beaktande av slutrapporten av den 13 december 2019 från kommissionens expertgrupp för rättsliga hinder för finansiell innovation 30 recommendations on regulation, innovation and finance, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutrapporten av den 13 december 2019 från kommissionens expertgrupp för rättsliga hinder för finansiell innovation 30 recommendations on regulation, innovation and finance,

| — | med beaktande av det gemensamma rådgivningsdokumentet av den 10 april 2019 från de europeiska tillsynsmyndigheterna till kommissionen som behandlar behovet av lagstiftningsförbättringar av IKT-riskhanteringskrav i EU:s finanssektor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma rådgivningsdokumentet av den 10 april 2019 från de europeiska tillsynsmyndigheterna till kommissionen som behandlar behovet av lagstiftningsförbättringar av IKT-riskhanteringskrav i EU:s finanssektor,

| — | med beaktande av det gemensamma rådgivningsdokumentet av den 10 april 2019 från de europeiska tillsynsmyndigheterna till kommissionen som behandlar kostnader och fördelar av att utarbeta en cyberresilient testram för betydande marknadsdeltagare och marknadsinfrastruktur inom EU:s hela finanssektor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma rådgivningsdokumentet av den 10 april 2019 från de europeiska tillsynsmyndigheterna till kommissionen som behandlar kostnader och fördelar av att utarbeta en cyberresilient testram för betydande marknadsdeltagare och marknadsinfrastruktur inom EU:s hela finanssektor,

| — | med beaktande av de europeiska tillsynsmyndigheternas gemensamma rapport av den 7 januari 2019FinTech: Regulatory sandboxes and innovation hubs (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av de europeiska tillsynsmyndigheternas gemensamma rapport av den 7 januari 2019FinTech: Regulatory sandboxes and innovation hubs (7),

| — | med beaktande av Europeiska bankmyndighetens riktlinjer av den 29 november 2019 om IKT- och säkerhetsriskhantering, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska bankmyndighetens riktlinjer av den 29 november 2019 om IKT- och säkerhetsriskhantering,

| — | med beaktande av Europeiska bankmyndighetens rapport av den 9 januari 2019 med råd till kommissionen om kryptotillgångar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska bankmyndighetens rapport av den 9 januari 2019 med råd till kommissionen om kryptotillgångar,

| — | med beaktande av Europeiska värdepappers- och marknadsmyndighetens rådgivningsdokument av den 9 januari 2019 till kommissionen som behandlar ICO:er och kryptotillgångar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska värdepappers- och marknadsmyndighetens rådgivningsdokument av den 9 januari 2019 till kommissionen som behandlar ICO:er och kryptotillgångar,

| — | med beaktande av kommissionens samrådsdokument från december 2019 som behandlar en EU-ram för marknader för kryptotillgångar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens samrådsdokument från december 2019 som behandlar en EU-ram för marknader för kryptotillgångar,

| — | med beaktande av sin resolution av den 27 mars 2019 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om europeiska leverantörer av gräsrotsfinansieringstjänster för företag (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 27 mars 2019 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om europeiska leverantörer av gräsrotsfinansieringstjänster för företag (8),

| — | med beaktande av sin resolution av den 3 oktober 2018 om distribuerad databasteknik och blockkedjor: skapa förtroende genom disintermediering (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 3 oktober 2018 om distribuerad databasteknik och blockkedjor: skapa förtroende genom disintermediering (9),

| — | med beaktande av sin resolution av den 17 maj 2017 om finansteknik: teknikens inverkan på finanssektorns framtid (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 17 maj 2017 om finansteknik: teknikens inverkan på finanssektorns framtid (10),

| — | med beaktande av sin resolution av den 16 februari 2017 med rekommendationer till kommissionen om civilrättsliga bestämmelser om robotteknik (11) |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 16 februari 2017 med rekommendationer till kommissionen om civilrättsliga bestämmelser om robotteknik (11)

| — | med beaktande av den studie från april 2020 som beställts av Europaparlamentets utskott för ekonomi och valutafrågor Crypto-assets: Key developments, regulatory concerns and responses, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den studie från april 2020 som beställts av Europaparlamentets utskott för ekonomi och valutafrågor Crypto-assets: Key developments, regulatory concerns and responses,

| — | med beaktande av den studie från februari 2014 som beställts av Europaparlamentets utskott för den inre marknaden och konsumentskydd Consumer Protection: Aspects of Financial Services, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den studie från februari 2014 som beställts av Europaparlamentets utskott för den inre marknaden och konsumentskydd Consumer Protection: Aspects of Financial Services,

| — | med beaktande av Europeiska centralbankens rapport från juli 2019 Implications of digitalization in retail payments for the Eurosystem’s catalyst role, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska centralbankens rapport från juli 2019 Implications of digitalization in retail payments for the Eurosystem’s catalyst role,

| — | med beaktande av Benoît Coeures huvudanförande FinTech for the People den 31 januari 2019, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Benoît Coeures huvudanförande FinTech for the People den 31 januari 2019,

| — | med beaktande av Yves Merschs huvudanförande Lending and payment systems in upheaval: the FinTech challenge den 26 februari 2019 vid den tredje årliga konferensen om fintech och digital innovation, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Yves Merschs huvudanförande Lending and payment systems in upheaval: the FinTech challenge den 26 februari 2019 vid den tredje årliga konferensen om fintech och digital innovation,

| — | med beaktande av rapporten av den 6 juni 2019 från rådet för finansiell stabilitet Decentralized financial technologies: Report on financial stability, regulatory and governance implications, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten av den 6 juni 2019 från rådet för finansiell stabilitet Decentralized financial technologies: Report on financial stability, regulatory and governance implications,

| — | med beaktande av rapporten av den 14 februari 2019 från rådet för finansiell stabilitet FinTech and market structure in financial services – Market developments and potential financial stability implications |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten av den 14 februari 2019 från rådet för finansiell stabilitet FinTech and market structure in financial services – Market developments and potential financial stability implications

| — | med beaktande av rapporten av den 16 juli 2018 från rådet för finansiell stabilitet Crypto-assets: Report to the G20 on work by the FSB and standard-setting bodies, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten av den 16 juli 2018 från rådet för finansiell stabilitet Crypto-assets: Report to the G20 on work by the FSB and standard-setting bodies,

| — | med beaktande av rapporten av den 27 juni 2017 från rådet för finansiell stabilitet Financial Stability Implications from FinTech, Revisory and Regulatory Issues that Merit Authorities, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten av den 27 juni 2017 från rådet för finansiell stabilitet Financial Stability Implications from FinTech, Revisory and Regulatory Issues that Merit Authorities,

| — | med beaktande av samrådsdokumentet av den 14 april 2020 från rådet för finansiell stabilitet Addressing the regulatory, supervisory and oversight challenges raised by ”global stablecoin” arrangements, |
| --- | --- |

—

med beaktande av samrådsdokumentet av den 14 april 2020 från rådet för finansiell stabilitet Addressing the regulatory, supervisory and oversight challenges raised by ”global stablecoin” arrangements,

| — | med beaktande av rapporten från oktober 2019 från G7-arbetsgruppen om stablecoins Impact of global stablecoins, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från oktober 2019 från G7-arbetsgruppen om stablecoins Impact of global stablecoins,

| — | med beaktande av riktlinjerna från juni 2019 från arbetsgruppen för finansiella åtgärder Guidance for a Risk-based Approach to Virtual Assets and Virtual Asset Service Providers, |
| --- | --- |

—

med beaktande av riktlinjerna från juni 2019 från arbetsgruppen för finansiella åtgärder Guidance for a Risk-based Approach to Virtual Assets and Virtual Asset Service Providers,

| — | med beaktande av rekommendationerna från arbetsgruppen för finansiella åtgärder som uppdaterades i juni 2019, särskilt rekommendation 16 om elektroniska överföringar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationerna från arbetsgruppen för finansiella åtgärder som uppdaterades i juni 2019, särskilt rekommendation 16 om elektroniska överföringar,

| — | med beaktande av analysen från januari 2020 från Banken för internationell betalningsutjämning Policy responses to FinTech: a cross-country overview, |
| --- | --- |

—

med beaktande av analysen från januari 2020 från Banken för internationell betalningsutjämning Policy responses to FinTech: a cross-country overview,

| — | med beaktande av Fernando Restoys anförande den 16 oktober 2019Regulating FinTech: what is going on, and where are the challenges? vid ASBA-BID-FELABAN XVI Banking public-private sector regional policy dialogue, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Fernando Restoys anförande den 16 oktober 2019Regulating FinTech: what is going on, and where are the challenges? vid ASBA-BID-FELABAN XVI Banking public-private sector regional policy dialogue,

| — | med beaktande av artiklarna 47 och 54 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 47 och 54 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A9-0161/2020), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A9-0161/2020), och av följande skäl:

| A. | Digitala finanser är ett område inom den finansiella sektorn som ständigt utvecklas och som kräver fortlöpande övervakning och eftertanke både på bransch- och regleringsnivå. |
| --- | --- |

A.

Digitala finanser är ett område inom den finansiella sektorn som ständigt utvecklas och som kräver fortlöpande övervakning och eftertanke både på bransch- och regleringsnivå.

| B. | Unionens inre marknad kännetecknas av öppen konkurrens och syftar till att skapa lika spelregler genom en harmoniserad rättslig ram och beaktande av internationella standarder, tillsynskonvergens och tillsynssamarbete. Unionens strategi för digitala finanser bör därför baseras på samma principer. |
| --- | --- |

B.

Unionens inre marknad kännetecknas av öppen konkurrens och syftar till att skapa lika spelregler genom en harmoniserad rättslig ram och beaktande av internationella standarder, tillsynskonvergens och tillsynssamarbete. Unionens strategi för digitala finanser bör därför baseras på samma principer.

| C. | Vid regleringen av fintechbolag behövs det en balanserad ansats mellan att uppmuntra innovation och säkerställa en hög grad av investerarskydd och finansiell stabilitet. |
| --- | --- |

C.

Vid regleringen av fintechbolag behövs det en balanserad ansats mellan att uppmuntra innovation och säkerställa en hög grad av investerarskydd och finansiell stabilitet.

| D. | Termen kryptotillgångar används för att hänvisa till många olika digitala tillgångar, inklusive, men inte begränsat till, virtuella valutor och tokenbevis, men ibland exklusive vissa former av stablecoins och vissa tokenbevis såsom säkerhetsbevis. |
| --- | --- |

D.

Termen kryptotillgångar används för att hänvisa till många olika digitala tillgångar, inklusive, men inte begränsat till, virtuella valutor och tokenbevis, men ibland exklusive vissa former av stablecoins och vissa tokenbevis såsom säkerhetsbevis.

| E. | De två vanligaste särdragen hos de kryptotillgångar som införts är i) tillgångens privata karaktär avseende rätten till den underliggande tillgången, anspråket eller rättigheten och ii) användning av kryptering och distribuerad databasteknik (DLT) eller liknande teknik för att understödja utbytet av tillgången och dess inneboende eller uppfattade värde. |
| --- | --- |

E.

De två vanligaste särdragen hos de kryptotillgångar som införts är i) tillgångens privata karaktär avseende rätten till den underliggande tillgången, anspråket eller rättigheten och ii) användning av kryptering och distribuerad databasteknik (DLT) eller liknande teknik för att understödja utbytet av tillgången och dess inneboende eller uppfattade värde.

| F. | För närvarande är kryptotillgångar varken emitterade eller garanterade av en centralbank eller en offentlig myndighet i unionen och de kan ha olika användningsområden, bland annat som bytesmedel, i investeringssyften och för tillgång till en vara eller tjänst. |
| --- | --- |

F.

För närvarande är kryptotillgångar varken emitterade eller garanterade av en centralbank eller en offentlig myndighet i unionen och de kan ha olika användningsområden, bland annat som bytesmedel, i investeringssyften och för tillgång till en vara eller tjänst.

| G. | Stablecoins uppvisar liknande egenskaper som kryptotillgångar och tar inte formen av någon specifik valuta, utan bygger på en uppsättning verktyg som syftar till att minimera prisfluktuationer uttryckt i en valuta. Vissa kryptotillgångar, inklusive stablecoins och tillhörande teknik, har potential att öka effektiviteten, konkurrensen och transparensen och innebära stora möjligheter och fördelar för samhället, eftersom vissa av dem skulle kunna leda till billigare och snabbare betalningar och erbjuda nya finansieringskällor för små och medelstora företag. Den uppsättning verktyg som syftar till att minimera prisfluktuationer har inte testats i situationer där ett stort antal transaktioner utförs med stablecoins. |
| --- | --- |

G.

Stablecoins uppvisar liknande egenskaper som kryptotillgångar och tar inte formen av någon specifik valuta, utan bygger på en uppsättning verktyg som syftar till att minimera prisfluktuationer uttryckt i en valuta. Vissa kryptotillgångar, inklusive stablecoins och tillhörande teknik, har potential att öka effektiviteten, konkurrensen och transparensen och innebära stora möjligheter och fördelar för samhället, eftersom vissa av dem skulle kunna leda till billigare och snabbare betalningar och erbjuda nya finansieringskällor för små och medelstora företag. Den uppsättning verktyg som syftar till att minimera prisfluktuationer har inte testats i situationer där ett stort antal transaktioner utförs med stablecoins.

| H. | Den offentliga debatten om privat lanserade stablecoins kan möjligen kopplas till vissa brister i unionens betalningslandskap. |
| --- | --- |

H.

Den offentliga debatten om privat lanserade stablecoins kan möjligen kopplas till vissa brister i unionens betalningslandskap.

| I. | Stablecoins kan komma att bli ett allmänt använt betalningsmedel, vilket bör föranleda lämpliga reglerings- och tillsynsåtgärder. |
| --- | --- |

I.

Stablecoins kan komma att bli ett allmänt använt betalningsmedel, vilket bör föranleda lämpliga reglerings- och tillsynsåtgärder.

| J. | Digital centralbanksvaluta vilar på konceptet med en stabil tillgång, är statssuverän till sin karaktär och skiljer sig därför från kryptotillgångar. Kinas folkbank testar nu en digital centralbanksvaluta (DCEP). Parlamentet betonar att den potentiella globala användningen av DCEP skulle kunna få konsekvenser för den internationella handeln och konsumentskyddet. |
| --- | --- |

J.

Digital centralbanksvaluta vilar på konceptet med en stabil tillgång, är statssuverän till sin karaktär och skiljer sig därför från kryptotillgångar. Kinas folkbank testar nu en digital centralbanksvaluta (DCEP). Parlamentet betonar att den potentiella globala användningen av DCEP skulle kunna få konsekvenser för den internationella handeln och konsumentskyddet.

| K. | Möjliga initiativ för att införa digitala centralbanksvalutor övervägs, både inom unionen och på global nivå. |
| --- | --- |

K.

Möjliga initiativ för att införa digitala centralbanksvalutor övervägs, både inom unionen och på global nivå.

| L. | Digitala finanser har ett starkt gränsöverskridande inslag som sträcker sig längre än unionen, och därför är internationellt samarbete och standardisering samt en effektiv och ändamålsenlig unionstillsyn på detta område av avgörande betydelse. |
| --- | --- |

L.

Digitala finanser har ett starkt gränsöverskridande inslag som sträcker sig längre än unionen, och därför är internationellt samarbete och standardisering samt en effektiv och ändamålsenlig unionstillsyn på detta område av avgörande betydelse.

| M. | Utvecklingen av digitalfinansiella verktyg kan ha en stark kapitalflödeskomponent som drar till sig gränsöverskridande investeringar. Parlamentet betonar att digitala finanser därför kan bidra till unionens konkurrenskraft på de globala marknaderna. |
| --- | --- |

M.

Utvecklingen av digitalfinansiella verktyg kan ha en stark kapitalflödeskomponent som drar till sig gränsöverskridande investeringar. Parlamentet betonar att digitala finanser därför kan bidra till unionens konkurrenskraft på de globala marknaderna.

| N. | Enligt marknadsdata (12) fanns det i juni 2020 mer än 5 600 olika kryptotillgångar globalt, med ett totalt marknadsvärde på över 260 miljarder USD (13), där bara bitcoin står för hela 65 %. |
| --- | --- |

N.

Enligt marknadsdata (12) fanns det i juni 2020 mer än 5 600 olika kryptotillgångar globalt, med ett totalt marknadsvärde på över 260 miljarder USD (13), där bara bitcoin står för hela 65 %.

| O. | Enligt marknadsdata har stablecoins uppnått ett totalt marknadsvärde på 10 miljarder EUR i juni 2020, upp från 1,5 miljarder EUR i januari 2018, och trots att stablecoins fortfarande har en begränsad spridning jämfört med andra kryptovalutor har de potential att snabbt nå en global räckvidd och en bred massanvändarbas, särskilt om de antas av stora teknikföretag som utnyttjar sina nät. |
| --- | --- |

O.

Enligt marknadsdata har stablecoins uppnått ett totalt marknadsvärde på 10 miljarder EUR i juni 2020, upp från 1,5 miljarder EUR i januari 2018, och trots att stablecoins fortfarande har en begränsad spridning jämfört med andra kryptovalutor har de potential att snabbt nå en global räckvidd och en bred massanvändarbas, särskilt om de antas av stora teknikföretag som utnyttjar sina nät.

| P. | Experter vid Europeiska centralbanken (ECB) noterade i ett offentliggörande 2019 (14) att kryptotillgångar visserligen är mycket spekulativa men att de inte utgör något direkt hot mot den finansiella stabiliteten. Både Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten (Esma) (15) och Europeiska bankmyndigheten (EBA) (16) delar denna uppfattning. Samma slutsatser drogs av Internationella valutafonden (IMF) i dess rapport om den globala finansiella stabiliteten 2018 och av rådet för finansiell stabilitet (FSB) i dess rapport från juli 2018, men enligt FSB bör situationen även fortsättningsvis bevakas med tanke på hur snabbt dessa marknader utvecklas. |
| --- | --- |

P.

Experter vid Europeiska centralbanken (ECB) noterade i ett offentliggörande 2019 (14) att kryptotillgångar visserligen är mycket spekulativa men att de inte utgör något direkt hot mot den finansiella stabiliteten. Både Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten (Esma) (15) och Europeiska bankmyndigheten (EBA) (16) delar denna uppfattning. Samma slutsatser drogs av Internationella valutafonden (IMF) i dess rapport om den globala finansiella stabiliteten 2018 och av rådet för finansiell stabilitet (FSB) i dess rapport från juli 2018, men enligt FSB bör situationen även fortsättningsvis bevakas med tanke på hur snabbt dessa marknader utvecklas.

| Q. | Såsom påpekas i EBA:s rapport är finansinstitutens verksamhet med kryptotillgångar relativt begränsad men deras intresse kommer sannolikt att öka, särskilt i samband med den ökande användningen av DLT-baserade lösningar. Sådan verksamhet inbegriper innehav eller ökad exponering mot kryptotillgångar, garantiverksamhet för inbjudan till finansiering av ny kryptovaluta (ICO) eller tillhandahållande av tjänster i samband med kryptotillgångar såsom tillhandahållande av förvaringstjänster eller handelsplatser. De nuvarande tillsynsreglerna är inte lämpade för att fånga upp den höga volatiliteten och de höga riskerna med kryptotillgångar. |
| --- | --- |

Q.

Såsom påpekas i EBA:s rapport är finansinstitutens verksamhet med kryptotillgångar relativt begränsad men deras intresse kommer sannolikt att öka, särskilt i samband med den ökande användningen av DLT-baserade lösningar. Sådan verksamhet inbegriper innehav eller ökad exponering mot kryptotillgångar, garantiverksamhet för inbjudan till finansiering av ny kryptovaluta (ICO) eller tillhandahållande av tjänster i samband med kryptotillgångar såsom tillhandahållande av förvaringstjänster eller handelsplatser. De nuvarande tillsynsreglerna är inte lämpade för att fånga upp den höga volatiliteten och de höga riskerna med kryptotillgångar.

| R. | Aktuell forskning tyder på att kryptotillgångar främst används i spekulationssyfte snarare än som ett betalningsmedel för varor eller tjänster som erbjuds av en laglig näringsidkare. ESA-myndigheterna har betonat att kryptotillgångar som inte klassificeras som finansiella instrument enligt unionens finansiella reglering medför särskilda risker, nämligen i fråga om investerar- och konsumentskydd samt marknadsintegritet. Kryptotillgångar kan föra med sig höga risker när det gäller penningtvätt, bedrägerier, skatteundandragande och externa attacker. |
| --- | --- |

R.

Aktuell forskning tyder på att kryptotillgångar främst används i spekulationssyfte snarare än som ett betalningsmedel för varor eller tjänster som erbjuds av en laglig näringsidkare. ESA-myndigheterna har betonat att kryptotillgångar som inte klassificeras som finansiella instrument enligt unionens finansiella reglering medför särskilda risker, nämligen i fråga om investerar- och konsumentskydd samt marknadsintegritet. Kryptotillgångar kan föra med sig höga risker när det gäller penningtvätt, bedrägerier, skatteundandragande och externa attacker.

| S. | Anammandet av ny teknik kan i betydande grad till att företag som tillhandahåller finansiella tjänster kan fullgöra sina skyldigheter i fråga om tillsyn och efterlevnad. |
| --- | --- |

S.

Anammandet av ny teknik kan i betydande grad till att företag som tillhandahåller finansiella tjänster kan fullgöra sina skyldigheter i fråga om tillsyn och efterlevnad.

| T. | När det gäller sådana kryptotillgångar som kan klassificeras som finansiella instrument enligt unionsrätten, görs deras klassificering som sådana instrument av de nationella behöriga myndigheter som ansvarar för det nationella genomförandet av unionsrätten, vilket skapar skillnader i tillsyns- och regleringsansatser och skadar enhetligheten och spelreglerna i unionen. En sådan klassificering och integrering inom unionens rättsliga ram är inte oproblematisk, eftersom olika kryptotillgångar uppvisar olika egenskaper som också kan ändras med tiden. |
| --- | --- |

T.

När det gäller sådana kryptotillgångar som kan klassificeras som finansiella instrument enligt unionsrätten, görs deras klassificering som sådana instrument av de nationella behöriga myndigheter som ansvarar för det nationella genomförandet av unionsrätten, vilket skapar skillnader i tillsyns- och regleringsansatser och skadar enhetligheten och spelreglerna i unionen. En sådan klassificering och integrering inom unionens rättsliga ram är inte oproblematisk, eftersom olika kryptotillgångar uppvisar olika egenskaper som också kan ändras med tiden.

| U. | ICO:er skulle kunna vara en alternativ finansieringskälla för innovativa företag och startup-företag i ett tidigt skede av deras utveckling, men de exponerar också investerarna för stora förlustrisker på grund av sin mycket spekulativa karaktär och utsatthet för bedrägerier. I den årliga ekonomiska rapporten från Banken för internationell betalningsutjämning (BIS) för 2018 konstaterades att minst 22,5 % av alla ICO:er har visat sig vara pyramidspelsbedrägerier. |
| --- | --- |

U.

ICO:er skulle kunna vara en alternativ finansieringskälla för innovativa företag och startup-företag i ett tidigt skede av deras utveckling, men de exponerar också investerarna för stora förlustrisker på grund av sin mycket spekulativa karaktär och utsatthet för bedrägerier. I den årliga ekonomiska rapporten från Banken för internationell betalningsutjämning (BIS) för 2018 konstaterades att minst 22,5 % av alla ICO:er har visat sig vara pyramidspelsbedrägerier.

| V. | Kryptotillgångar har potential att minska transaktionskostnaderna på ett säkert sätt i en alltmer digitalt övervakad värld förutsatt att de underkastas ett strikt, ändamålsenligt och riskbaserat regelverk. |
| --- | --- |

V.

Kryptotillgångar har potential att minska transaktionskostnaderna på ett säkert sätt i en alltmer digitalt övervakad värld förutsatt att de underkastas ett strikt, ändamålsenligt och riskbaserat regelverk.

| W. | Digitala finanser kan på många sätt bidra till att hantera de ekonomiska effekterna av covid-19-utbrottet vad gäller konsekvenser för medborgare, små och medelstora företag samt andra företag och finansiella tjänster. Covid-19-utbrottet har, i varierande grad från medlemsstat till medlemsstat, visat den potential som digitala finanser kan erbjuda både konsumenterna och ekonomin. |
| --- | --- |

W.

Digitala finanser kan på många sätt bidra till att hantera de ekonomiska effekterna av covid-19-utbrottet vad gäller konsekvenser för medborgare, små och medelstora företag samt andra företag och finansiella tjänster. Covid-19-utbrottet har, i varierande grad från medlemsstat till medlemsstat, visat den potential som digitala finanser kan erbjuda både konsumenterna och ekonomin.

| X. | Stora teknikföretag och globala digitala plattformar erbjuder allt oftare finansiella tjänster. Om dessa stora operatörer inom den digitala sektorn kan dra nytta av konkurrensfördelar såsom stordriftsfördelar, stora gränsöverskridande användarnätverk, enkel tillgång till finansiering och möjlighet att skörda stora datamängder som användarna lämnar genom databehandlingsteknik, t.ex. stordataanalys, skapas ett enormt mervärde på många olika sätt. Teknikjättarna (bigtech) på fintech-marknaderna skulle dock kunna vara till förfång för sund konkurrens och innovation. |
| --- | --- |

X.

Stora teknikföretag och globala digitala plattformar erbjuder allt oftare finansiella tjänster. Om dessa stora operatörer inom den digitala sektorn kan dra nytta av konkurrensfördelar såsom stordriftsfördelar, stora gränsöverskridande användarnätverk, enkel tillgång till finansiering och möjlighet att skörda stora datamängder som användarna lämnar genom databehandlingsteknik, t.ex. stordataanalys, skapas ett enormt mervärde på många olika sätt. Teknikjättarna (bigtech) på fintech-marknaderna skulle dock kunna vara till förfång för sund konkurrens och innovation.

| Y. | De bedrägerier som nyligen upptäckts i samband med företag inom fintechbranschen understryker behovet av ett helhetsperspektiv på riskerna för skyddet av konsumenter och investerare till följd av brister i den finansiella rapporteringen, bedrägerier och insolvensförfaranden. |
| --- | --- |

Y.

De bedrägerier som nyligen upptäckts i samband med företag inom fintechbranschen understryker behovet av ett helhetsperspektiv på riskerna för skyddet av konsumenter och investerare till följd av brister i den finansiella rapporteringen, bedrägerier och insolvensförfaranden.

| Z. | Andelen icke-kontantbaserade betalningar har ökat avsevärt under de senaste åren. En förbättrad ram för kontantlösa transaktioner får inte underminera förmågan att använda kontanter som betalningsmedel. |
| --- | --- |

Z.

Andelen icke-kontantbaserade betalningar har ökat avsevärt under de senaste åren. En förbättrad ram för kontantlösa transaktioner får inte underminera förmågan att använda kontanter som betalningsmedel.

| AA. | Den finansiella sektorn är den största användaren av informations- och kommunikationsteknik (IKT) i världen och står för ungefär en femtedel av alla IKT-utgifter. |
| --- | --- |

AA.

Den finansiella sektorn är den största användaren av informations- och kommunikationsteknik (IKT) i världen och står för ungefär en femtedel av alla IKT-utgifter.

| AB. | Tillämpningen av ny teknik inom finanssektorn kan medföra nya risker som måste regleras och övervakas för att säkerställa den finansiella stabiliteten, den inre marknadens integritet och konsumentskyddet. |
| --- | --- |

AB.

Tillämpningen av ny teknik inom finanssektorn kan medföra nya risker som måste regleras och övervakas för att säkerställa den finansiella stabiliteten, den inre marknadens integritet och konsumentskyddet.

| AC. | Den ökade användningen av artificiell intelligens inom finanstjänstbranschen kommer att leda till ett behov av starkare operativ resiliens liksom lämplig tillsyn och lämpligt personuppgiftsskydd för konsumenter i enlighet med vad som föreskrivs i unionsrätten. |
| --- | --- |

AC.

Den ökade användningen av artificiell intelligens inom finanstjänstbranschen kommer att leda till ett behov av starkare operativ resiliens liksom lämplig tillsyn och lämpligt personuppgiftsskydd för konsumenter i enlighet med vad som föreskrivs i unionsrätten.

| AD. | Operativa problem, särskilt IKT- och säkerhetsrisker, kan skapa systemrisker för den finansiella sektorn. Sådana nya risker bör hanteras genom lämpliga åtgärder, vilket Europeiska systemrisknämnden har påpekat (17). |
| --- | --- |

AD.

Operativa problem, särskilt IKT- och säkerhetsrisker, kan skapa systemrisker för den finansiella sektorn. Sådana nya risker bör hanteras genom lämpliga åtgärder, vilket Europeiska systemrisknämnden har påpekat (17).

| AE. | EU:s nuvarande regelverk för finansiella tjänster saknar en samlad strategi för att behandla frågan om bestämmelser om operativ risk. |
| --- | --- |

AE.

EU:s nuvarande regelverk för finansiella tjänster saknar en samlad strategi för att behandla frågan om bestämmelser om operativ risk.

| AF. | De IKT-risker och säkerhetsrisker som finanssektorn står inför, och dess integrationsnivå på unionsnivå, kräver specifika och mer avancerade åtgärder som bygger på men går längre än Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/1148 av den 6 juli 2016 om åtgärder för en hög gemensam nivå på säkerhet i nätverks- och informationssystem i hela unionen (18) . |
| --- | --- |

AF.

De IKT-risker och säkerhetsrisker som finanssektorn står inför, och dess integrationsnivå på unionsnivå, kräver specifika och mer avancerade åtgärder som bygger på men går längre än Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/1148 av den 6 juli 2016 om åtgärder för en hög gemensam nivå på säkerhet i nätverks- och informationssystem i hela unionen (18) .

| AG. | Cyberresiliens är en integrerad del av det arbete för finansinstituts operativa resiliens som utförs av myndigheter på global nivå. |
| --- | --- |

AG.

Cyberresiliens är en integrerad del av det arbete för finansinstituts operativa resiliens som utförs av myndigheter på global nivå.

| AH. | En välfungerande, hållbar och resilient finansmarknad i unionen bör uppvisa en stark allokeringseffektivitet för kapital och risk och största möjliga finansiella inkludering av medborgare när det gäller finansiella tjänster. |
| --- | --- |

AH.

En välfungerande, hållbar och resilient finansmarknad i unionen bör uppvisa en stark allokeringseffektivitet för kapital och risk och största möjliga finansiella inkludering av medborgare när det gäller finansiella tjänster.

| AI. | Användningen av molnbaserade datortjänster kan erbjuda betydande fördelar i fråga om operativ resiliens och effektivitet för leverantörer av finansiella tjänster jämfört med existerande lokala lösningar, men det uppstår ytterligare utmaningar när det gäller säkerheten för data och processer, driftskontinuitet i händelse av driftavbrott och allmän sårbarhet när det gäller cyberbrottslighet. |
| --- | --- |

AI.

Användningen av molnbaserade datortjänster kan erbjuda betydande fördelar i fråga om operativ resiliens och effektivitet för leverantörer av finansiella tjänster jämfört med existerande lokala lösningar, men det uppstår ytterligare utmaningar när det gäller säkerheten för data och processer, driftskontinuitet i händelse av driftavbrott och allmän sårbarhet när det gäller cyberbrottslighet.

| AJ. | Lika spelregler för finansföretag och teknikföretag behövs för att alla företag ska kunna konkurrera på lika villkor, i enlighet med principen om ”samma risk, samma verksamhet, samma reglering”. |
| --- | --- |

AJ.

Lika spelregler för finansföretag och teknikföretag behövs för att alla företag ska kunna konkurrera på lika villkor, i enlighet med principen om ”samma risk, samma verksamhet, samma reglering”.

| AK. | Införandet av digitala finansiella tjänster får varken leda till regleringsarbitrage eller till sämre kundskydd, minskad säkerhet eller risker för den finansiella stabiliteten. |
| --- | --- |

AK.

Införandet av digitala finansiella tjänster får varken leda till regleringsarbitrage eller till sämre kundskydd, minskad säkerhet eller risker för den finansiella stabiliteten.

| AL. | Många stora finansinstitut i unionen förlitar sig på leverantörer av molntjänster från tredjeländer. |
| --- | --- |

AL.

Många stora finansinstitut i unionen förlitar sig på leverantörer av molntjänster från tredjeländer.

| AM. | Europeiska dataskyddsstyrelsen har en viktig roll att spela när det gäller att hjälpa företag att förstå sina skyldigheter enligt den allmänna dataskyddsförordningen. |
| --- | --- |

AM.

Europeiska dataskyddsstyrelsen har en viktig roll att spela när det gäller att hjälpa företag att förstå sina skyldigheter enligt den allmänna dataskyddsförordningen.

| AN. | Kryptotillgångar har vanligtvis inte någon känd upphovsman och de skapar inte några finansiella anspråk på en underliggande tillgång, i motsats till stablecoins, säkerhetsbevis och råvarutokenbevis som alla har en känd upphovsman. |
| --- | --- |

AN.

Kryptotillgångar har vanligtvis inte någon känd upphovsman och de skapar inte några finansiella anspråk på en underliggande tillgång, i motsats till stablecoins, säkerhetsbevis och råvarutokenbevis som alla har en känd upphovsman.

| AO. | Tokenbevis som entreprenörer utfärdar i form av anspråk på ett kassaflöde, på aktier eller på en framtida produkt/tjänst kan visserligen klassificeras på flera olika sätt, men deras klassificering enligt unionsrätten bör göra det möjligt att skapa rättslig förutsebarhet och homogenitet på de europeiska marknaderna. En tekniskt relevant och funktionell reglering av tokenbevis bör ta hänsyn till möjliga hybridkonstruktioner och tillhandahålla definitioner som maximerar konsument- och investerarskyddet, ökar den rättsliga säkerheten och utnyttjar dessa instruments stora potential när det gäller att finansiera riskfyllda entreprenörsprojekt. Den bakomliggande ekonomiska funktionen hos tokenbevis är en betydande indikator för dess klassificering. |
| --- | --- |

AO.

Tokenbevis som entreprenörer utfärdar i form av anspråk på ett kassaflöde, på aktier eller på en framtida produkt/tjänst kan visserligen klassificeras på flera olika sätt, men deras klassificering enligt unionsrätten bör göra det möjligt att skapa rättslig förutsebarhet och homogenitet på de europeiska marknaderna. En tekniskt relevant och funktionell reglering av tokenbevis bör ta hänsyn till möjliga hybridkonstruktioner och tillhandahålla definitioner som maximerar konsument- och investerarskyddet, ökar den rättsliga säkerheten och utnyttjar dessa instruments stora potential när det gäller att finansiera riskfyllda entreprenörsprojekt. Den bakomliggande ekonomiska funktionen hos tokenbevis är en betydande indikator för dess klassificering.

| AP. | Arbetsgruppen för finansiella åtgärder (FATF) har antagit en bred definition av virtuell valuta och har rekommenderat att i tillämpningsområdet för skyldigheterna när det gäller bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism ta med alla fysiska eller juridiska personer som bedriver verksamhet såsom utbyte av kryptotillgångar, överföring av kryptotillgångar och deltagande i och tillhandahållande av finansiella tjänster i samband med ICO-erbjudanden. |
| --- | --- |

AP.

Arbetsgruppen för finansiella åtgärder (FATF) har antagit en bred definition av virtuell valuta och har rekommenderat att i tillämpningsområdet för skyldigheterna när det gäller bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism ta med alla fysiska eller juridiska personer som bedriver verksamhet såsom utbyte av kryptotillgångar, överföring av kryptotillgångar och deltagande i och tillhandahållande av finansiella tjänster i samband med ICO-erbjudanden.

| AQ. | Penningtvätt är en allvarlig fara som måste förhindras på det digitalfinansiella området. Även om digitala finanser kan förbättra den finansiella inkluderingen bör det fortfarande finnas ett heltäckande system för kundkännedom och efterlevnad av penningtvättslagstiftningen, såsom föreskrivs enligt unionsrätten. Kryptovalutor kan visserligen användas för olaglig verksamhet men om deras rättsliga status är betalningsmedel snarare än ett bytesmedel kan detta förbättra övervakningen och förebyggandet av ekonomisk brottslighet. |
| --- | --- |

AQ.

Penningtvätt är en allvarlig fara som måste förhindras på det digitalfinansiella området. Även om digitala finanser kan förbättra den finansiella inkluderingen bör det fortfarande finnas ett heltäckande system för kundkännedom och efterlevnad av penningtvättslagstiftningen, såsom föreskrivs enligt unionsrätten. Kryptovalutor kan visserligen användas för olaglig verksamhet men om deras rättsliga status är betalningsmedel snarare än ett bytesmedel kan detta förbättra övervakningen och förebyggandet av ekonomisk brottslighet.

| AR. | Ökad konnektivitet, sakernas internet och samspelet mellan människor och maskiner kan skapa bättre finanstjänstupplevelser men också medföra nya risker avseende personlig integritet och skyddet av personuppgifter, kvaliteten på interaktionen, hanteringen av operativa risker och cybersäkerhetsutmaningar. |
| --- | --- |

AR.

Ökad konnektivitet, sakernas internet och samspelet mellan människor och maskiner kan skapa bättre finanstjänstupplevelser men också medföra nya risker avseende personlig integritet och skyddet av personuppgifter, kvaliteten på interaktionen, hanteringen av operativa risker och cybersäkerhetsutmaningar.

Rekommendationer:

Allmänna överväganden

| 1. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens antagande av paketet för digitala finanser, inbegripet två lagstiftningsförslag om kryptotillgångar och operativ resiliens. Parlamentet anser att kommissionens förslag om kryptotillgångar, samt om operativ resiliens och cyberresiliens, ligger rätt i tiden och är meningsfullt och nödvändigt på grund av den senaste utvecklingen på unionens och världens marknader och utgör ett avgörande steg mot att skapa rättslig klarhet och utveckla ett nytt regelverk. Parlamentet beklagar dock att kommissionen inte tog itu ordentligt med problemen med penningtvätt, finansiering av terrorism och brottslig verksamhet i samband med kryptotillgångar, vilka fortfarande till stor del är olösta. Kommissionen uppmanas att vidta brådskande åtgärder på dessa områden på grundval av de rekommendationer som anges i bilagan. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet anser att digitala finanser, som spelar en nyckelroll i utvecklingen av finansiell verksamhet, kommer att vara avgörande för kapitalmarknadsunionens framgång genom ökade finansieringsalternativ för företag och medborgare liksom ökade investeringsalternativ, och uppmuntrar kommissionen att överväga hur innovatörer kan få inflytande och därmed utnyttja fördelarna med digitala finanser genom att driva på kapitalmarknadsintegrationen och icke-professionella investerares deltagande i unionen och öka dess globala tyngd. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet betonar den ökade betydelsen av övervaknings- och granskningsåtgärder i samband med regleringen av digitala finanser, särskilt med tanke på den ökande betydelsen av denna sektor när världen brottas med covid-19-pandemin. Parlamentet framhåller vidare behovet av att ta itu med de särskilda risker som digitala finanser medför på reglerings- och tillsynsnivå, genom en lämplig lagstiftningsram och lämpliga konsumentskyddsbestämmelser. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet betonar vikten av att kommissionen, med tanke på den gränsöverskridande karaktären hos digitala finanser, nära stämmer av sitt arbete mot internationella forum och regleringsorgan när det gäller att utveckla internationella standarder, utan att det inkräktar på unionens rätt att anta striktare regulatoriska och tillsynsmässiga bestämmelser som är relevanta för unionens förhållanden. Parlamentet påminner särskilt om behovet av att säkerställa interoperabilitet mellan unionens regelverk och internationellt överenskomna principer. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet noterar att utvecklingen av många tekniker med anknytning till digitala finanser fortfarande befinner sig i sin linda. Parlamentet betonar att alla nya lagstiftningsåtgärder därför måste bli föremål för en grundlig och framtidsinriktad bedömning av risker och fördelar för konsumenterna och den finansiella stabiliteten. Parlamentet uppmanar kommissionen att följa en proportionerlig, riskbaserad, sektorsövergripande, holistisk och resultatinriktad ansats för sitt arbete med digitala finanser. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utnyttja kunskaperna och erfarenheterna från det europeiska forumet för innovationsfrämjare och fungera som föregångare i syfte att skapa en gynnsam och hållbar miljö för europeiska fintechnav och fintechföretag, liksom för den etablerade finansbranschen som använder digitala finanser, för att expandera, locka till sig utländska investeringar och öka unionens närvaro på de globala marknaderna. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet anser i detta avseende att digitala finanser bör betraktas som ett viktigt och effektivt verktyg för europeiska små och medelstora företag som kan tillhandahålla snabba lösningar i realtid anpassade till deras finansieringsbehov. Parlamentet anser att digitala finanser har potential att bidra till att överbrygga finansieringsgapet för små och medelstora företag. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet betonar att de åtgärder som vidtas på unionsnivå bör säkerställa att olika marknadsaktörer, från små till stora, har regleringsutrymme för innovation och att all ny eller uppdaterad reglering och tillsyn på fintechområdet bör bygga på följande principer:






  a) | Samma verksamheter och tjänster och dithörande risker bör omfattas av samma regler. |
| --- | --- | --- |

8.

a)

Samma verksamheter och tjänster och dithörande risker bör omfattas av samma regler.

| b) | Proportionalitet och teknikneutralitet. |
| --- | --- |

b)

Proportionalitet och teknikneutralitet.

| c) | En ansats som bygger på risker, transparens och ansvarsskyldighet. |
| --- | --- |

c)

En ansats som bygger på risker, transparens och ansvarsskyldighet.

| d) | Respekt för grundläggande rättigheter, särskilt till integritets- och personuppgiftsskydd, som garanteras i artiklarna 7 och 8 i EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna. |
| --- | --- |

d)

Respekt för grundläggande rättigheter, särskilt till integritets- och personuppgiftsskydd, som garanteras i artiklarna 7 och 8 i EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna.

| e) | Höga nivåer på konsument- och investerarskydd. |
| --- | --- |

e)

Höga nivåer på konsument- och investerarskydd.

| f) | Lika spelregler. |
| --- | --- |

f)

Lika spelregler.

| g) | Ett innovationsvänligt tillvägagångssätt. |
| --- | --- |

g)

Ett innovationsvänligt tillvägagångssätt.

| 9. | Europaparlamentet påpekar att alla nya och uppdaterade åtgärder som antas på unionsnivå bör ta hänsyn till den snabba utvecklingen på de expanderande marknaderna för kryptotillgångar och ICO:er. Parlamentet betonar att lika spelregler måste säkerställas på hela den inre marknaden, så att forumshopping och regelarbitrage undviks. Parlamentet varnar för att sådana åtgärder inte bör hämma företagens, särskilt de små och medelstora företagens, möjligheter att växa och bör erbjuda ett hållbart ekosystem för digitala finanser som kan utvecklas på den inre marknaden, samtidigt som finansiell stabilitet, marknadsintegritet och investerar- och konsumentskydd säkerställs. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet påpekar att regulatoriska sandlådor och innovationsnav har potential att bli användbara verktyg för digitalfinansiella företag för att testa innovativa finansiella produkter, finansiella tjänster eller affärsmodeller i en kontrollerad miljö och för att göra det möjligt för behöriga myndigheter att bättre förstå sådan verksamhet och utveckla tillsynsexpertis i framväxande teknik och därmed underlätta dialogen mellan företag och regleringsinstanser. Parlamentet betonar dock att de också kan innebära betydande risker för skyddet av konsumenter och investerare och möjliggöra finansiella bedrägerier, samtidigt som de skapar risker för fragmentering av tillsynen och regelarbitrage. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet betonar att varje sandlåda, även en paneuropeisk sandlåda, bör sträva efter att skapa balans mellan de olika målen att främja innovation och finansiell stabilitet och investerar- och konsumentskydd, samtidigt som de involverade företagens storlek, systembetydelse och gränsöverskridande verksamhet tas i beaktande. Parlamentet uppmanar kommissionen att inrätta en gemensam unionsram för en paneuropeisk sandlåda för digitala finansiella tjänster, eftersom detta skulle ge ytterligare fördelar för finansiell innovation och stabilitet och minska fragmenteringen av tillsynen. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet understryker betydelsen av en triangel av tillit, identitetsverifiering och data för att säkerställa att operatörer, investerare, konsumenter och tillsynsmyndigheter kan känna förtroende för digitala finanser. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet anser att det är lämpligt att ytterligare analysera initiativ för att genomföra digitala centralbanksvalutor både inom unionen och på global nivå. Parlamentet uppmanar ECB att överväga att genomföra en omfattande konsekvensbedömning i syfte att lägga fram framtidsalternativ för digitala centralbanksvalutor, inbegripet en analys av möjligheterna och riskerna med införandet av en digital euro. Parlamentet anser att denna bedömning även bör beakta den underliggande teknikens roll. Parlamentet uppmanar dessutom unionens tillsynsmyndigheter att främja ytterligare forskning på detta område, och uppmanar kommissionen och ECB att inleda en dialog på internationell nivå för att bedöma de potentiella fördelarna och konsekvenserna av en bredare användning av digitala centralbanksvalutor globalt. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet anser att parametrarna och principerna för konsekvensbedömningarna och den påföljande analysen bör bygga på de digitala centralbanksvalutornas roll när det gäller att komplettera den minskade användningen av kontanter, säkerställa förtroendet för det finansiella systemet, öka den finansiella inkluderingen och tillgången till offentliga betalningsmedel, samtidigt som finansiell och monetär stabilitet garanteras. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet betonar behovet av starkare konvergens i fråga om reglering och tillsyn, i syfte att utveckla en gemensam unionsram. Parlamentet framhåller den avgörande roll som ESA-myndigheterna har när det gäller att underlätta detta. Parlamentet efterlyser en strukturerad dialog mellan ESA-myndigheterna och de nationella behöriga myndigheterna som bör fokusera på aktuella tillsynsutmaningar och konvergens i praxis i riktning mot en sömlös tillsyn på alla nivåer när det gäller digitala finanser, bekämpning av penningtvätt, skydd av personlig integritet och personuppgifter samt utmaningar och möjligheter när det gäller cybersäkerhet. Parlamentet anser att denna strukturerade dialog på det digitalfinansiella området bör inriktas på att minska arbitrage och tillsynskonkurrens samt andra befintliga hinder för gränsöverskridande verksamhet. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet föreslår en gemensam europeisk tillsynsmyndighet som ska arbeta i nära samarbete med andra europeiska tillsynsmyndigheter och nationella behöriga myndigheter, på grundval av en gemensam regelbok och produktinterventionsbefogenheter för tillsyn, inom följande områden av kryptotillgångsrelaterad verksamhet: Leverantörer som tillhandahåller omräkningstjänster mellan virtuella valutor och fiatvalutor samt plånboksleverantörer och alla andra tillhandahållare av virtuella tillgångstjänster som omfattas av FATF:s standarder. Parlamentet konstaterar samtidigt att ansvarsskyldigheten för denna europeiska tillsynsmyndighet måste säkerställas och att det måste finnas en rättslig prövningsprocess för denna myndighets åtgärder. Parlamentet noterar i detta sammanhang kommissionens förslag av den 24 september 2020 till en förordning om marknaderna för kryptotillgångar. Parlamentet betonar att den gemensamma tillsynsmyndigheten, i samarbete med andra relevanta tillsynsmyndigheter på unionsnivå, bör utöva tillsyn över kryptotillgångsrelaterad verksamhet med ett betydande gränsöverskridande inslag i unionen och bör utveckla lämpliga interna strukturer för att säkerställa en effektiv och ändamålsenlig tillsyn över kryptotillgångar på unionsnivå. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet uttrycker sitt stöd för ECB: ståndpunkt om betydelsen av fysiska pengar som lagligt betalningsmedel. Parlamentet betonar att framstegen på området för virtuella valutor och digitala betalningar inte får leda till att kontantbetalningar i detaljhandeln begränsas eller till att kontanter avskaffas. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet framhåller sina betänkligheter när det gäller miljöeffekterna av kryptoutvinning. Parlamentet betonar behovet av lösningar som syftar till att minska det ekologiska fotavtrycket från vanliga kryptotillgångar. Parlamentet uppmanar kommissionen att beakta detta i alla kommande lagstiftningsinitiativ, med tanke på EU:s engagemang för målen för hållbar utveckling och den nödvändiga omställningen till ett klimatneutralt samhälle senast 2050. |
| --- | --- |

18.

Fastställande av ett regelverk för kryptotillgångar

| 19. | Europaparlamentet anser att utarbetandet av en heltäckande paneuropeisk taxonomi för nya produkter såsom kryptotillgångar är ett nödvändigt steg mot att främja en samsyn, underlätta samarbete mellan olika jurisdiktioner och skapa större rättslig säkerhet för marknadsdeltagare som bedriver gränsöverskridande verksamhet. Parlamentet rekommenderar att man tar hänsyn till befintliga nationella reglerings- och tillsynsramar. Parlamentet noterar vikten av internationellt samarbete och globala initiativ när det gäller en unionsram för kryptotillgångar, särskilt med tanke på deras gränslösa natur. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet anser att det kan vara lämpligare att utveckla en öppen taxonomimodell på unionsnivå med tanke på att detta är ett marknadssegment under utveckling och att en sådan taxonomi bör ligga till grund för lämpliga lagstiftnings- eller regleringsåtgärder. Parlamentet anser dock att det inte finns någon universallösning när det gäller rättslig klassificering av kryptotillgångar, och att det därför är viktigt med en ram som möjliggör övervakning och anpassning från tillsynsmyndigheternas sida. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet betonar att konsumentinriktade startup-företag ofta utvecklar innovativa finansiella tjänster till förmån för unionens medborgare och företag, och att all lagstiftning bör utformas i syfte att stärka ytterligare innovation och valmöjligheter för konsumenter när det gäller finansiella tjänster. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet konstaterar att medlemsstaterna, i avsaknad av en gemensam regleringsansats för kryptotillgångar, redan har börjat anta ensidiga lagstiftnings- och tillsynsåtgärder och ställs inför ökande påtryckningar att agera till följd av konsumentskyddshänsyn. Parlamentet påpekar att skiljaktiga tolkningar och en icke samordnad strategi mellan medlemsstaterna kan leda till en fragmentering av marknaden, öka den rättsliga osäkerheten, underminera spelreglerna och skapa möjligheter till regleringsarbitrage. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet anser därför att varje ytterligare kategorisering bör vara balanserad och flexibel så att den anpassas till föränderliga affärsmodeller och risker och ger utrymme för innovation inom sektorn samtidigt som det säkerställs att risker kan identifieras och minskas i ett tidigt skede. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet betonar vidare att det behövs ett förtydligande av vägledningen om de tillämpliga reglerings- och tillsynsprocesserna för att skapa regulatorisk och tillsynsmässig säkerhet och kunna utforma adekvat tillsyn och tillsynsbehandling av kryptotillgångar. Parlamentet instämmer i Baselkommitténs och EBA:s åsikt att banker som förvärvar kryptotillgångar bör tillämpa en konservativ tillsynsbehandling av kryptotillgångar, särskilt när det gäller sådana med hög risk. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet anser att reglerade finansinstitut, särskilt kreditinstitut, betalningsinstitut och pensionsfonder, ska omfattas av specifika gränsvärden för maximal exponering mot bakgrund av de potentiella riskerna för skyddet av konsumenter och investerare och för den finansiella stabiliteten i samband med höga nivåer av kryptotillgångsverksamhet. Parlamentet delar dessutom uppfattningen att det är oerhört viktigt med strikta due diligence-krav, en robust styrning och riskhantering, fullständigt offentliggörande av all exponering och en solid dialog med tillsynsmyndigheterna. Parlamentet anser att den kommande översynen av ramen för kapitalkrav bör inbegripa ändringar i detta avseende. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet anser att alla aktörer och deltagare som ägnar sig åt kryptotillgångsrelaterad verksamhet bör omfattas av standarderna i det befintliga finansiella regelverket, beroende på vad som är tillämpligt. Parlamentet betonar vidare behovet av att inkludera rättsliga bestämmelser och mekanismer för att se till att de standarder för kryptotillgångsrelaterad verksamhet, särskilt när det gäller konsumentskydd och bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism, också genomförs när sådan verksamhet eller sådana tjänster tillhandahålls eller drivs från länder utanför unionen. Parlamentet understryker vidare att det krävs särskilda regler om marknadstransparens och marknadsintegritet som minst motsvarar dem i Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/65/EU av den 15 maj 2014 om marknader för finansiella instrument och om ändring av direktiv 2002/92/EG och direktiv 2011/61/EU (19) (MiFID II) för alla emittenter eller sponsorer av kryptotillgångar och som fastställer strikta regler för information till potentiella kunder, vilka bör vara tydliga och inte vilseledande, samt krav på lämplighetsbedömningar. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet anser att vissa kryptotillgångar, sådana som till stor del används i olagliga kanaler, inte får legitimeras genom att de omfattas av det befintliga regelverket. Parlamentet framhåller att all oönskad legitimisering skulle äventyra konsumentskyddet och undergräva marknadens integritet. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att införa strikta regler för varningar till potentiella kunder och att se till att behöriga myndigheter ges nödvändiga interventionsbefogenheter för att begränsa eller förbjuda transaktioner och verksamhet med de kryptotillgångar som främst används för olagliga ändamål. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet betonar att riskerna i samband med innehav och exponeringar mot kryptotillgångar bör integreras fullt ut i översyns- och utvärderingsprocessen när taxonomin blir tillgänglig. Parlamentet betonar i detta avseende behovet av lämpliga och standardiserade krav på offentliggörande av alla väsentliga exponeringar eller tjänster med anknytning till kryptotillgångar. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet påpekar att det kommer att bli nödvändigt att åtgärda regulatoriska luckor i den existerande unionsrätten genom riktade förändringar, liksom att skapa skräddarsydda regelverk för den verksamhet med kryptotillgångar som är ny och håller på att utvecklas, såsom ICO:er (inbjudningar till finansiering av kryptovaluta) eller IEO:er (inbjudningar till virtuella marknadsnoteringar). Parlamentet noterar att vissa typer av kryptotillgångar faktiskt skulle kunna passa in i det befintliga regelverket, t.ex. som ”överlåtbara värdepapper” enligt definitionen i MiFID II. Parlamentet anser att de kryptotillgångar som skulle kunna omfattas av MiFID II bör behandlas på samma sätt som andra överlåtbara värdepapper som omfattas av det systemet, och i egenskap av sådana inte skulle kräva en skräddarsydd rättslig ram utan snarare riktade ändringar av de relevanta Mifid II-bestämmelserna. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet betonar behovet av att reglera vissa kryptotillgångar som inte skulle omfattas av Mifid II-bestämmelserna på ett harmoniserat sätt på unionsnivå. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet noterar att stablecoins utgör en unik kategori av kryptotillgångar. Parlamentet påpekar att användningen av stablecoins ännu inte är särskilt framträdande inom unionen. Parlamentet betonar dock att en utbredd användning av dem skulle kunna utgöra ett betydande hot mot den finansiella stabiliteten och den penningpolitiska transmissionen samt den demokratiska kontrollen. Parlamentet välkomnar därför kommissionens antagande av en rättslig ram som bland annat syftar till att säkerställa att det finns en stabil omräkningskurs mellan stablecoins och fiatvalutor och att varje stablecoin när som helst kan återkonverteras till fiatvaluta till nominellt värde. Parlamentet betonar dock att alla utgivare av stablecoins måste vara rättsligt skyldiga att bevilja innehavaren ett direkt anspråk och när som helst lösa in stablecoins till fiatvaluta till nominellt värde utan avdrag och att införa lämpliga mekanismer för att i detta syfta säkra stabiliseringsreserver och hålla dessa åtskilda. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet betonar att ICO:er och IEO:er har potential att öka tillgången till finansiering för små och medelstora företag, innovativa startup- och scaleup-företag, kan påskynda tekniköverföringen och kan vara en väsentlig del av kapitalmarknadsunionen. Parlamentet noterar dock att olika tillsynsmyndigheter har utfärdat varningar om ICO:er på grund av bristen på transparens och informationskrav, vilket kan medföra risker för investerare och konsumenter. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet uppmanar därför kommissionen att bedöma fördelarna med att föreslå rättsliga ramar för ICO:er och IEO:er i syfte att öka transparensen, rättssäkerheten, investerar- och konsumentskyddet, skapa varningar och minska riskerna till följd av asymmetrisk information, bedrägligt beteende och olaglig verksamhet. Parlamentet insisterar på att övervakningen och uppföljningen av denna ram ska samordnas på unionsnivå. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet betonar att en gemensam unionsram för kryptotillgångar bör bidra till att säkra en hög nivå på konsument- och investerarskydd, marknadsintegritet och finansiell stabilitet, genomdriva tillämpningen av bestämmelser om penningtvätt, såsom kundkännedomskyldigheter när det gäller aktörer som deltar i kryptotillgångsrelaterade transaktioner, med undantag endast för enstaka transaktioner under en miniminivå, och förbättra tillsynen av den underliggande tekniken för att säkerställa att myndigheter som utreder brott kan identifiera de slutliga mottagarna av betalningstransaktioner på ett tillförlitligt sätt och med begränsade ansträngningar. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet är bekymrat över slutsatserna i en nyligen genomförd studie (20) som visar att transaktioner med kryptotillgångar är kopplade till olaglig verksamhet, såsom köp eller försäljning av olagliga varor eller tjänster, penningtvätt och betalningar i samband med utpressningsprogramangrepp. Parlamentet uppmärksammar de senaste rönen som tyder på att 76 miljarder dollar i olaglig verksamhet per år inbegriper bitcoin. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet upprepar behovet av att ta itu med de risker för penningtvätt och finansiering av terrorism som uppstår till följd av gränsöverskridande verksamhet och ny teknik, i synnerhet sådan som härrör från kryptotillgångar. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet understryker att befintliga luckor i systemet för bekämpning av penningtvätt för kryptotillgångar, såsom vid tillämpning av principen om kundkännedom, leder till ojämlika spelregler mellan olika typer av finansiell verksamhet. Parlamentet anser att bestämmelser om bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism för leverantörer av tjänster med anknytning till kryptotillgångar bör upprätthållas även för utländska tjänsteleverantörer som erbjuder sina tjänster i unionen. Parlamentet betonar att det behövs en heltäckande definition av ”virtuella tillgångar” för att bättre återspegla kryptotillgångars egenskaper och funktion i syfte att bekämpa penningtvätt och finansiering av terrorism. Parlamentet påpekar att definitionen av finansiering av terrorism också ska uppdateras för att säkerställa att kryptotillgångar är tillräckligt täckta. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet noterar uppdateringen av nuvarande rekommendation 16 från arbetsgruppen för finansiella åtgärder (FATF) avseende transaktionsförloppsregeln (travel rule) för leverantörer av tjänster för virtuella tillgångar (VASP), och uppmanar kommissionen att undersöka dess konsekvenser för kryptobörser och tillhandahållare av elektroniska plånböcker inom ramen för det femte penningtvättsdirektivet, med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/849 av den 20 maj 2015 om åtgärder för att förhindra att det finansiella systemet används för penningtvätt eller finansiering av terrorism, om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 648/2012 och om upphävande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/60/EG och kommissionens direktiv 2006/70/EG (21), |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet uppmanar vidare kommissionen att utvidga tillämpningsområdet för ansvariga enheter inom ramen för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism, i linje med rekommendationerna från FATF och Esma, för att se till att alla verksamheter som inbegriper kryptotillgångar, med avseende på leverantörer av helvirtuella börser, andra kategorier av leverantörer av virtuella plånböcker och ICO:er, omfattas av samma skyldigheter i fråga om penningtvätt och finansiering av terrorism. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet anser vidare att spridningen av digitala finanser inte får leda att någon hamnar på efterkälken och att tillgången till digitalfinansiella lösningar för konsumenter och icke-professionella investerare måste gå hand i hand med större insatser för att säkerställa transparens, allmänhetens medvetenhet och tillgång till information. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att investera i program för att förbättra den digitala och finansiella kunskapsnivån. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet konstaterar att införandet av en digital centralbanksvaluta är kopplat till betydande utmaningar och risker (t.ex. risker för finansiell stabilitet, insättarskydd, konsekvenser för den penningpolitiska transmissionen, effekter för kreditförmedling, ersättning av andra betalningsmedel, utträngning av privata marknadsaktörer osv.) som lätt skulle kunna väga tyngre än de upplevda fördelarna med digitala centralbanksvalutor. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet noterar att vissa av de upplevda bristerna i det europeiska betalningssystemet skulle kunna åtgärdas genom gradvisa förbättringar av den befintliga ordningen, såsom en ökad uppsättning av kostnadseffektiva direktbetalningar. |
| --- | --- |

42.

En gemensam strategi för cyberresiliens i finanssektorn

| 43. | Europaparlamentet påpekar att den ökande digitaliseringen av finansiella tjänster, liksom utkontraktering till tillhandahållare av IT-lösningar eller IT-underhåll, till exempel molnleverantörer, kan bidra till att enskilda finansiella startup-företag innoverar och får tillgång till teknik som de annars inte skulle ha. Parlamentet varnar dock för att finansinstitutens och marknadernas exponering mot störningar till följd av interna brister, externa attacker eller till följd av finansiella svårigheter blir allt mer uttalad och att operativa risker därför måste bedömas grundligt mot bakgrund av detta föränderliga landskap. Parlamentet anser därför att de vägledande målen för varje föreslagen lagstiftning i detta avseende bör vara säkerhet, resiliens och effektivitet. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet noterar att även om de totala kostnaderna för cyberincidenter är notoriskt svåra att fastställ, låg de enligt branschuppskattningar i spannet från 45 miljarder USD till 654 miljarder USD för den globala ekonomin 2018. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Europaparlamentet betonar att finanssektorn traditionellt har varit en huvudsaklig måltavla för cyberbrottslingar som söker ekonomisk vinning. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Europaparlamentet är bekymrat över ESRB:s analys som visar att det är tänkbart att en cyberincident skulle kunna utvecklas till en systemisk cyberkris som hotar den finansiella stabiliteten (22). |
| --- | --- |

46.

| 47. | Europaparlamentet påpekar att vissa sektorsspecifika delar av unionens lagstiftning om finansiella tjänster redan innehåller specifika krav när det gäller hantering av informationssäkerhet, men att detta inte är fallet för andra områden inom unionens lagstiftning om finansiella tjänster. Parlamentet påminner om att tillsynsmyndigheterna har utfärdat konsumentvarningar om ICO:er, eftersom avsaknad av lämpliga krav på transparens och offentliggörande kan ge upphov till potentiella och allvarliga risker för investerare. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att föreslå lagändringar när det gäller IKT- och cybersäkerhetskrav för unionens finanssektor, med beaktande av internationella standarder, för att åtgärda eventuella inkonsekvenser, luckor och kryphål som konstaterats i relevant rätt. Parlamentet uppmanar i detta avseende kommissionen att överväga behovet av att ha en tillsynsmässig överblick över IKT-leverantörerna, och noterar den koncentrations- och spridningseffektsrisk som kan orsakas av ett starkt beroende inom finanstjänstesektorn av ett litet antal IKT-leverantörer och molnleverantörer. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Europaparlamentet anser att dessa förändringar bör inriktas på fyra centrala områden:






  a) | Modernisering av IKT-styrning och riskhantering samt efterlevnad av internationella standarder. |
| --- | --- | --- |

49.

a)

Modernisering av IKT-styrning och riskhantering samt efterlevnad av internationella standarder.

| b) | Harmonisering av rapporteringsregler när det gäller IKT-incidenter. |
| --- | --- |

b)

Harmonisering av rapporteringsregler när det gäller IKT-incidenter.

| c) | En gemensam ram för testning av dataintrångsrelaterad och operativ resiliens inom alla finansiella sektorer. |
| --- | --- |

c)

En gemensam ram för testning av dataintrångsrelaterad och operativ resiliens inom alla finansiella sektorer.

| d) | Övervakning av och minimistandarder för kritiska IKT-tredjepartstillhandahållare. |
| --- | --- |

d)

Övervakning av och minimistandarder för kritiska IKT-tredjepartstillhandahållare.

| 50. | Europaparlamentet betonar behovet av ytterligare informationsutbyte, särskilt om incidenter, och ökad samordning mellan relevanta reglerings- och tillsynsmyndigheter, med beaktande av att uppbyggnaden av resiliens och beredskap att hantera storskaliga cyberincidenter och operativa incidenter kräver ett effektivt samarbete inte bara över gränser utan också mellan olika sektorer. Parlamentet anser att detta bör göras genom att tillsynsmyndigheterna ges vissa befogenheter att mer effektivt övervaka tredje parters verksamhet, nämligen utökade inspektionsrättigheter, revisionsrättigheter och sanktionsrättigheter. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stärka samarbetet i internationella forum för att underlätta utvecklingen av internationella standarder för molnbaserade datortjänster och utkontraktering. Parlamentet efterlyser dessutom en analys av behovet av en unionsspecifik ram för att se till att tillsynen av datormoln och utkontraktering ligger i linje med nivån på tillsynen av etablerade system. Parlamentet påpekar att det också finns ett behov av att utveckla internationella standarder på dessa områden. Parlamentet anser att ansvaret för efterlevnaden ligger hos de finansiella operatörerna, men att tillsynen av kritiska enheter för tekniköverföring bör syfta till att övervaka koncentrationsrisker och risker för den finansiella stabiliteten samt säkerställa samarbete med relevanta myndigheter. Parlamentet anser att detta bör göras genom att tillsynsmyndigheterna ges vissa befogenheter att mer effektivt övervaka tredje parters verksamhet, nämligen utökade inspektionsrättigheter, revisionsrättigheter och sanktionsrättigheter. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Europaparlamentet betonar att det finansiella systemets resiliens kräver en stark teknisk ram för tillsyn av avancerade tekniska tillämpningar inom finansiella tjänster. Parlamentet understryker behovet av en konkret strategi som ökar användningen av regleringsteknik (regtech) och tillsynsteknik (suptech). |
| --- | --- |

52.

| 53. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och tillsynsmyndigheterna att påskynda icke-lagstiftningsåtgärder för att stärka den operativa beredskapen inom den finansiella sektorn för att hantera storskaliga cyberincidenter och operativa incidenter, genom gemensamma övningar, operativa protokoll (”playbooks”), säkra samarbetsverktyg och investeringar i förstärkning av kritisk infrastruktur och europeisk redundanskapacitet. Parlamentet betonar behovet av att tillsynsorganen har intern expertis och tillräckliga resurser för att genomföra sådana förfaranden och tillsynsåtgärder. |
| --- | --- |

53.

| 54. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att bedöma och kontrollera möjligheterna för svartabörstransaktioner, penningtvätt, finansiering av terrorism, skattebedrägeri, skatteundandragande och annan brottslig verksamhet. |
| --- | --- |

54.

Data

| 55. | Europaparlamentet påminner om att insamling och analys av data spelar en central roll för digitala finanser, och betonar därför behovet av en konsekvent och teknikneutral tillämpning av befintliga datalagar. Parlamentet framhåller att artificiell intelligens är en av de viktigaste teknikerna när det gäller att stärka unionens konkurrenskraft på global nivå. |
| --- | --- |

55.

| 56. | Europaparlamentet påpekar att unionen är den globala normgivaren när det gäller skydd av personuppgifter. Parlamentet betonar att överföring och användning av personuppgifter och icke-personliga data inom sektorn för finansiella tjänster kan ske i enlighet med all relevant unionsrätt och internationella överenskommelser och samtidigt möjliggöra det lagliga och säkra dataflöde som behövs för att skala upp innovativa finansieringsinitiativ. |
| --- | --- |

56.

| 57. | Europaparlamentet betonar att det fria flödet av data inom unionen behövs för att skala upp de innovativa finanserna. Parlamentet påpekar att gränsöverskridande dataflöden, även till och från tredjeländer, måste övervakas och styras av unionsrätten i fråga om skydd av personlig integritet och personuppgifter. |
| --- | --- |

57.

| 58. | Europaparlamentet begär i detta avseende att kommissionen säkerställer att digitalfinansiella enheter på rättvisa grunder kan få tillgång till relevanta, tillförlitliga och användbara data i enlighet med dataskyddsförordningen genom att skapa mer kundvärde, främja de digitala finansernas potential och skapa möjligheter för innovativa fintechföretag att växa inom och utanför unionen. Parlamentet betonar vikten av att respektera konkurrensreglerna på den inre marknaden och se till att konsument- och innovationsintressen inte skadas. Parlamentet uppmanar kommissionen att övervaka erbjudandet av finansiella tjänster från teknikjättarna och även hur konkurrensfördelarna för dessa operatörer skulle kunna snedvrida konkurrensen på marknaden och skada konsument- och innovationsintressena. |
| --- | --- |

58.

| 59. | Europaparlamentet betonar att kommissionen måste göra en avvägning mellan att säkerställa datasäkerhet och konsumentskydd och att bibehålla konsumentupplevelsen och tjänsteeffektiviteten. |
| --- | --- |

59.

| 60. | Europaparlamentet begär att kommissionen, på grundval av den befintliga unionsstandarden enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 910/2014 av den 23 juli 2014 om elektronisk identifiering och betrodda tjänster för elektroniska transaktioner på den inre marknaden och om upphävande av direktiv 1999/93/EG (23), överväger en infrastruktur för digital onboarding och användning av digitalfinansiella identiteter, som skulle syfta till att harmonisera de befintliga lagstiftningskraven i hela unionen i den mån det är nödvändigt och underlättar användningen av dem för att möjliggöra en mindre fragmenterad verksamhet på den inre marknaden och efterlevnad av relevanta bestämmelser mot penningtvätt. Parlamentet betonar vikten av och de potentiella fördelarna med att använda digitalfinansiella identiteter i alla sektorer och medlemsstater och samtidigt säkerställa att de uppfyller normer för personuppgiftsskydd och integritet och garantera lämpliga och proportionerliga åtgärder för att undvika data- eller identitetsincidenter. |
| --- | --- |

60.

| 61. | Europaparlamentet påpekar att för kundkännedomsprocesser skiljer sig de rättsliga kraven för finansiella instituts onboarding av icke-professionella kunder från medlemsstat till medlemsstat och därför är gränsöverskridande onboarding med existerande datauppsättning ofta inte möjligt, något som också gäller för onboarding av företagskunderna och tillhörande processer för kundkännedom/företagskännedom. Parlamentet uppmanar kommissionen att ta itu med denna fråga och verka för en harmonisering av de kundkännedomsupplysningar som medlemsstaterna måste lämna. |
| --- | --- |

61.

| 62. | Europaparlamentet konstaterar att interoperabilitet mellan digitala enheter på nationell nivå och unionsnivå är avgörande för att uppnå önskad marknadsacceptans. |
| --- | --- |

62.

| 63. | Europaparlamentet påpekar att kunddata eller stordata, som är avgörande för att skapa ytterligare kundvärde och upprätthålla konkurrenskraften, i allt högre grad används av finansinstitut. Parlamentet upprepar slutsatserna och rekommendationerna i sin resolution av den 14 mars 2017 om stordatas effekter på de grundläggande rättigheterna. Parlamentet påminner om de rättsliga ramarna för att behandla personuppgifter enligt den allmänna dataskyddsförordningen och uppmanar alla berörda parter att öka ansträngningarna för att garantera efterlevnad av de rättigheter som ingår i den. Parlamentet betonar särskilt principen om individers rätt att äga och kontrollera sina uppgifter och rätten till dataportabilitet. |
| --- | --- |

63.

| 64. | Europaparlamentet anser att en självägd identitet baserad på distribuerad databasteknik kan vara en avgörande faktor för utvecklingen av en rad nya tjänster och plattformar för den digitala inre marknaden, oberoende av datasammanslutningar och utan mellanhänder, samtidigt som höga säkerhets- och dataskyddsnormer erbjuds för enskilda unionsmedborgare. |
| --- | --- |

64.

| 65. | Europaparlamentet anser att bristen på tillgängliga och tillförlitliga uppgifter och information om digitalfinansiell och kryptotillgångsrelaterad verksamhet kan vara till skada för konsumentskyddet, marknadsintegriteten och den finansiella stabiliteten samt för bekämpningen av penningtvätt och finansiering av terrorism, skatteundandragande och skatteflykt. Parlamentet förespråkar ökad transparens och förbättrad rapportering av digitalfinansiell verksamhet för att minska asymmetrierna och riskerna, i synnerhet när det gäller etablerade stordataoperatörer som kan dra oproportionerliga fördelar av ökad tillgång till data. Parlamentet betonar vikten av lika spelregler när det gäller gränsöverskridande tillgång till uppgifter, vilket garanteras i den allmänna dataskyddsförordningen när det gäller personuppgifter. |
| --- | --- |

65.

| 66. | Europaparlamentet påpekar att standarder i detta sammanhang spelar en viktig roll för att ytterligare främja datahantering, datadelning och datautbyte, inbegripet datainteroperabilitet och dataportabilitet. Det krävs också en tillförlitlig och rättssäker infrastruktur samt en sund rättslig ram när det gäller samkörning och utbyte av data som ger företagen förtroende för datasamarbetet mellan företag och till och med mellan branscher. |
| --- | --- |

66.

| 67. | Europaparlamentet efterlyser en effektiv tillsyn av stordataanalyser på ett sätt som tar hänsyn till modellernas opacitet och samtidigt säkerställer att tillgången till relevanta kvalitetsdata är tillräcklig. Parlamentet betonar att det behövs en mycket större ansvarsskyldighet, förklarbarhet och transparens när det gäller algoritmer, databehandling och dataanalyser som ett viktigt verktyg för att garantera att enskilda personer på lämpligt sätt informeras om behandlingen av deras personuppgifter. |
| --- | --- |

67.

| 68. | Europaparlamentet understryker vikten av principen om öppna bankkundsuppgifter (open banking) för att förbättra kvaliteten på betalningstjänster genom inkludering av nya marknadsaktörer som ger konsumenterna ökad operativ och prismässig effektivitet. Parlamentet understryker att en övergång från öppna bankkundsuppgifter till öppna finanser, vilket innebär att andra finansiella tjänster än betalningar inbegrips, är en strategisk prioritering som förväntas förbättra effektiviteten, minska koncentrationsriskerna och öka den finansiella inkluderingen. |
| --- | --- |

68.

| 69. | Europaparlamentet bedömer att det begärda förslaget inte får några ekonomiska konsekvenser. |
| --- | --- |

69.

o

o o

| 70. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution och bifogade rekommendationer till kommissionen och rådet samt till medlemsstaternas parlament och regeringar. |
| --- | --- |

70.

---

(1)  EUT L 119, 4.5.2016, s. 1.

(2)  EUT L 337, 23.12.2015, s. 35.

(3)  EUT L 141, 5.6.2015, s. 73.

(4)  https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/98da7b74-38db-11ea-ba6e-01aa75ed71a1/language-en/format-PDF/source-113099411

(5)  https://ec.europa.eu/competition/publications/reports/kd0120161enn.pdf

(6)  https://ec.europa.eu/info/files/200610-cmu-high-level-forum-final-report_en

(7)  JC 2018 74

(8)  Antagna texter, P8_TA(2019)0301.

(9)  EUT C 11, 13.1.2020, s. 7.

(10)  EUT C 307, 30.8.2018, s. 57.

(11)  EUT C 252, 18.7.2018, s. 239.

(12)  https://coinmarketcap.com

(13)  https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2020/648779/IPOL_STU(2020)648779_EN.pdf

(14)  https://www.ecb.europa.eu/pub/economic-bulletin/articles/2019/html/ecb.ebart201905_03~c83aeaa44c.en.html#toc4

(15)  Esmas råd om erbjudanden om finansiering av kryptovaluta och kryptotillgångar (https://www.esma.europa.eu/sites/default/files/library/esma50-157-1391_crypto_advice.pdf)

(16)  EBA:s rapport med råd till kommissionen om kryptotillgångar (https://eba.europa.eu/sites/default/documents/files/documents/10180/2545547/67493daa-85a8-4429-aa91-e9a5ed880684/EBA%20Report%20on%20crypto%20assets.pdf)

(17)  https://www.esrb.europa.eu/news/pr/date/2020/html/esrb.pr200107~29129d5701.en.html

(18)  EUT L 194, 19.7.2016, s. 1.

(19)  EUT L 173, 12.6.2014, s. 349.

(20)  Elektroniskt tillgänglig via https://ssrn.com/abstract=3102645.

(21)  EUT L 141, 5.6.2015, s. 73.

(22)  ESRB offentliggjorde en rapport om systemiska cyberattacker i februari 2020 (https://www.esrb.europa.eu/news/pr/date/2020/html/esrb.pr200219~61abad5f20.en.html)

(23)  EUT L 257, 28.8.2014, s. 73.

---

BILAGA TILL RESOLUTIONEN

REKOMMENDATIONER AVSEENDE INNEHÅLLET I DET BEGÄRDA FÖRSLAGET

A.   FÖRSLAGETS PRINCIPER OCH MÅL

| 1. | Lägga grunden för en framtidsinriktad strategi för reglerna om digitala finanser i unionen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Säkerställa att digitala finanser kan fortsätta att vara en innovativ drivkraft för tillväxt och sysselsättning på hela den inre marknaden. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Främja en gemensam förståelse av de viktigaste frågorna avseende digitala finanser och uppmuntra till en harmonisering av de relevanta bestämmelserna, vilket kommer att leda till ökad gränsöverskridande verksamhet. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Öka utbytet av uppgifter i enlighet med unionens principer för att stimulera innovation. Syftet bör vara att underlätta tillgången till offentliga data i hela unionen. Detta skulle inte bara gynna digitalfinansiella företag utan även ett antal andra av unionens politikområden och öka marknadstransparensen. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Beakta tre områden för unionens inledande åtgärder, särskilt utveckling av en ram för kryptotillgångar, utveckling av en ram för cyberresiliens och operativ resiliens samt arbete för att harmonisera begreppet digital onboarding på den inre marknaden. |
| --- | --- |

5.

B.   FÖRESLAGNA ÅTGÄRDER

| 1. | Lägga fram ett lagstiftningsförslag om kryptotillgångar som skapar rättssäkerhet för behandlingen av kryptotillgångar, samtidigt som höga standarder för konsument- och investerarskydd, marknadsintegritet och finansiell stabilitet säkerställs. Man bör i en sådan ram överväga en öppen och heltäckande taxonomi för hela unionen och sträva efter att lagstifta i enlighet med principen om samma regler för samma verksamhet och risker och proportionalitetsprincipen och därmed minimera regleringsarbitrage och säkerställa lika spelregler.
  Ett sådant lagstiftningsförslag bör






  a) | ge vägledning om tillämpliga reglerings-, övervaknings- och tillsynsförfaranden och hanteringen av kryptotillgångar, säkerställa antagandet av särskilda regler om marknadstransparens och marknadsintegritet som minst motsvarar dem i MiFID II för emittenter av eller medverkande aktörer till kryptotillgångar, |
| --- | --- | --- |

1.

Ett sådant lagstiftningsförslag bör

a)

ge vägledning om tillämpliga reglerings-, övervaknings- och tillsynsförfaranden och hanteringen av kryptotillgångar, säkerställa antagandet av särskilda regler om marknadstransparens och marknadsintegritet som minst motsvarar dem i MiFID II för emittenter av eller medverkande aktörer till kryptotillgångar,

| b) | åtgärda luckorna i den befintliga unionslagstiftningen när det gäller kryptotillgångar, till exempel genom att klassificera vissa kryptotillgångar som ”överlåtbara värdepapper” enligt MiFID II för att säkerställa att de behandlas på samma sätt som andra överlåtbara värdepapper. |
| --- | --- |

b)

åtgärda luckorna i den befintliga unionslagstiftningen när det gäller kryptotillgångar, till exempel genom att klassificera vissa kryptotillgångar som ”överlåtbara värdepapper” enligt MiFID II för att säkerställa att de behandlas på samma sätt som andra överlåtbara värdepapper.

| c) | skapa ett skräddarsytt regelverk för nya och föränderliga kryptotillgångsverksamheter, såsom ICO:er eller IEO:er och för alla kryptotillgångar som inte omfattas av det befintliga regelverket, och därmed säkerställa att de regleras på ett harmoniserat sätt på unionsnivå, |
| --- | --- |

c)

skapa ett skräddarsytt regelverk för nya och föränderliga kryptotillgångsverksamheter, såsom ICO:er eller IEO:er och för alla kryptotillgångar som inte omfattas av det befintliga regelverket, och därmed säkerställa att de regleras på ett harmoniserat sätt på unionsnivå,

| d) | ta itu med miljökonsekvenserna av kryptoutvinning och behovet av lösningar som syftar till att minska det ekologiska fotavtrycket från vanliga kryptotillgångar. |
| --- | --- |

d)

ta itu med miljökonsekvenserna av kryptoutvinning och behovet av lösningar som syftar till att minska det ekologiska fotavtrycket från vanliga kryptotillgångar.

| 2. | Verka för en starkare konvergens i fråga om reglering och tillsyn, i syfte att utveckla en gemensam unionsram. Det är önskvärt med en strukturerad dialog mellan ESA-myndigheterna och de nationella behöriga myndigheterna som bör fokusera på aktuella tillsynsutmaningar och konvergens i praxis i riktning mot en sömlös tillsyn på alla nivåer på det digitalfinansiella området. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Utveckla en rättslig ram för stablecoins som säkerställer att de åtminstone uppfyller standarderna i Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/110/EG av den 16 september 2009 om rätten att starta och driva affärsverksamhet i institut för elektroniska pengar samt om tillsyn av sådan verksamhet, om ändring av direktiven 2005/60/EG och 2006/48/EG och om upphävande av direktiv 2000/46/EG (1), inbegripet en stabil omräkningskurs mot fiatvalutor till vilken de kan lösas till nominellt belopp utan avdrag. |
| --- | --- |

3.

| 4. | På grundval av en bedömning lägga fram ett förslag till en gemensam unionsram för en paneuropeisk sandlåda för digitala finansiella tjänster. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Stärka tillämpningen av regelverket för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism på kryptotillgångar och täppa till befintliga kryphål, särskilt genom de åtgärder som beskrivs i punkterna 33–38. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Se till att spridningen av digitala finanser inte får någon att hamna på efterkälken. Kommissionen och medlemsstaterna uppmanas att investera i program för att förbättra den digitala och finansiella kunskapsnivån. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Lägga fram ett lagstiftningsförslag om cyberresiliens som säkerställer enhetliga standarder för IKT-säkerhet och cybersäkerhet i hela den finansiella sektorn i unionen, med beaktande av internationella standarder. En sådan ram bör vara framtidsinriktad och fokusera på att modernisera gällande regler om cyberresiliens och samtidigt täppa till eventuella regulatoriska luckor och kryphål som kan försätta företag, investerare och konsumenter i fara. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Utse en gemensam europeisk tillsynsmyndighet för övervakning och registrering av all verksamhet som rör kryptotillgångar med ett gränsöverskridande inslag i unionen, på grundval av en gemensam regelbok. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Kommissionen uppmanas att överväga att genomföra en tillsynsöversikt över IKT-leverantörer på området för finansiella tjänster som tillhandahåller sina tjänster i unionen, i enlighet med punkt 47. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Kommissionen uppmanas att föreslå lagstiftningsändringar på IKT-området och cybersäkerhetskrav för unionens finanssektor. Dessa ändringar bör inriktas på de fyra nyckelområden som anges i punkt 48. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Arbeta för att utveckla unionsstandarder för molnbaserade datortjänster och utkontraktering, samtidigt som man samarbetar med internationella partner för att utveckla internationella standarder, i enlighet med punkt 50. |
| --- | --- |

11.

Data

| 12. | Föreslå en ram för digital onboarding. En sådan ram bör vara förenlig med relevant unionslagstiftning, såsom bestämmelser mot penningtvätt och normer för personuppgiftsskydd och personlig integritet, och syfta till att säkerställa en gemensam förståelse av digitalfinansiella identiteter på hela den inre marknaden, samtidigt som harmoniseringen av gränsöverskridande onboarding främjas. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Arbeta för att öka ansvarsskyldigheten, förklarbarheten och transparensen när det gäller algoritmer, databehandling och dataanalys i enlighet med punkt 66. |
| --- | --- |

13.

---

(1)  EUT L 267, 10.10.2009, s. 7.

---

| 29.9.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 395/89 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 395/89

---

P9_TA(2020)0266

Vidareutveckling av kapitalmarknadsunionen: bättre tillgång till kapitalmarknadsfinansiering, särskilt för små och medelstora företag, och större möjligheter för icke-professionella investerare att delta

Europaparlamentets resolution av den 8 oktober 2020 om den fortsatta utvecklingen av kapitalmarknadsunionen: bättre tillgång till kapitalmarknadsfinansiering, särskilt för små och medelstora företag, och större möjligheter för icke-professionella investerare att delta (2020/2036(INI))

(2021/C 395/11)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av rapporten från högnivågruppen Next CMU från oktober 2019, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från högnivågruppen Next CMU från oktober 2019,

| — | med beaktande av rapporten av den 10 juni 2020 från högnivåforumet om kapitalmarknadsunionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten av den 10 juni 2020 från högnivåforumet om kapitalmarknadsunionen,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 10 mars 2020En SMF-strategi för ett hållbart och digitalt EU (COM(2020)0103), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 10 mars 2020En SMF-strategi för ett hållbart och digitalt EU (COM(2020)0103),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 9 juli 2020Att göra sig redo för kommande förändringar: Meddelande om beredskapen i slutet av Europeiska unionens och Förenade kungarikets övergångsperiod (COM(2020)0324), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 9 juli 2020Att göra sig redo för kommande förändringar: Meddelande om beredskapen i slutet av Europeiska unionens och Förenade kungarikets övergångsperiod (COM(2020)0324),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 8 mars 2018Handlingsplanen för fintech – ett viktigt steg mot en mer konkurrenskraftig europeisk finanssektor (COM(2018)0109), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 8 mars 2018Handlingsplanen för fintech – ett viktigt steg mot en mer konkurrenskraftig europeisk finanssektor (COM(2018)0109),

| — | med beaktande av det återhämtningspaket för kapitalmarknaderna som kommissionen föreslog den 24 juli 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det återhämtningspaket för kapitalmarknaderna som kommissionen föreslog den 24 juli 2020,

| — | med beaktande av sin resolution av den 9 juli 2015 om att bygga en kapitalmarknadsunion (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 9 juli 2015 om att bygga en kapitalmarknadsunion (1),

| — | med beaktande av sin resolution av den 19 januari 2016 om lägesbedömning och utmaningar – EU:s lagstiftning om finansiella tjänster: konsekvenser och vägen mot en effektivare och mer ändamålsenlig EU-ram för finansiell reglering och en kapitalmarknadsunion (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 19 januari 2016 om lägesbedömning och utmaningar – EU:s lagstiftning om finansiella tjänster: konsekvenser och vägen mot en effektivare och mer ändamålsenlig EU-ram för finansiell reglering och en kapitalmarknadsunion (2),

| — | med beaktande av Europeiska centralbankens enkät om tillgång till finansiering för företag, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska centralbankens enkät om tillgång till finansiering för företag,

| — | med beaktande av kommissionens ekonomiska prognos sommaren 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens ekonomiska prognos sommaren 2020,

| — | med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A9-0155/2020), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A9-0155/2020), och av följande skäl:

| A. | Alla åtgärder som vidtas för att skapa en kapitalmarknadsunion bör ha som sitt främsta mål att förbättra utbudet av attraktivare, stabilare och mer hållbara finansieringsalternativ för företag och privatpersoner, samtidigt som ekonomisk stabilitet säkras, den finansiella risken minimeras och icke professionella investerares, pensionärers och konsumenters intressen skyddas, i syfte att främja finansiellt deltagande och göra sparare till investerare. Tillgången till egetkapitalfinansiering för små och medelstora företag (SMF), entreprenörer och den sociala ekonomin har blivit ännu viktigare med tanken på covid-19-återhämtningen. |
| --- | --- |

A.

Alla åtgärder som vidtas för att skapa en kapitalmarknadsunion bör ha som sitt främsta mål att förbättra utbudet av attraktivare, stabilare och mer hållbara finansieringsalternativ för företag och privatpersoner, samtidigt som ekonomisk stabilitet säkras, den finansiella risken minimeras och icke professionella investerares, pensionärers och konsumenters intressen skyddas, i syfte att främja finansiellt deltagande och göra sparare till investerare. Tillgången till egetkapitalfinansiering för små och medelstora företag (SMF), entreprenörer och den sociala ekonomin har blivit ännu viktigare med tanken på covid-19-återhämtningen.

| B. | EU:s inre marknad kännetecknas av öppen konkurrens, ett regelverk, tillämpning av internationella standarder och tillsynssamarbete. Strategin för kapitalmarknadsunionen bör därför grundas på samma principer. |
| --- | --- |

B.

EU:s inre marknad kännetecknas av öppen konkurrens, ett regelverk, tillämpning av internationella standarder och tillsynssamarbete. Strategin för kapitalmarknadsunionen bör därför grundas på samma principer.

| C. | Den finansieringsnivå som krävs för att EU:s ekonomi ska återhämta sig innebär att det är absolut nödvändigt att investera klokt och hållbart för framtida generationer. Kapitalmarknadsunionen bör vara en viktig bidragande faktor till omställningen till en hållbar, konkurrenskraftig och resilient ekonomi för att komplettera offentliga investeringar, i linje med EU:s gröna giv. Ett ramverk för att underlätta hållbara investeringar håller på att tas fram. Detta ramverk utgör en integrerad del av EU:s insatser inom ramen för kapitalmarknadsunionen för att koppla samman finanser med ekonomins behov och EU:s agenda för hållbar utveckling. |
| --- | --- |

C.

Den finansieringsnivå som krävs för att EU:s ekonomi ska återhämta sig innebär att det är absolut nödvändigt att investera klokt och hållbart för framtida generationer. Kapitalmarknadsunionen bör vara en viktig bidragande faktor till omställningen till en hållbar, konkurrenskraftig och resilient ekonomi för att komplettera offentliga investeringar, i linje med EU:s gröna giv. Ett ramverk för att underlätta hållbara investeringar håller på att tas fram. Detta ramverk utgör en integrerad del av EU:s insatser inom ramen för kapitalmarknadsunionen för att koppla samman finanser med ekonomins behov och EU:s agenda för hållbar utveckling.

| D. | EU:s kapitalmarknader skulle kunna gynna ekonomin och den välbehövliga ekonomiska återhämtningen om de är transparenta, konkurrenskraftiga, resilienta, centralt clearade och stöds av rättvis reglering. |
| --- | --- |

D.

EU:s kapitalmarknader skulle kunna gynna ekonomin och den välbehövliga ekonomiska återhämtningen om de är transparenta, konkurrenskraftiga, resilienta, centralt clearade och stöds av rättvis reglering.

| E. | Vissa investerare har högre risktolerans än andra och inte alla företag har tillgång till och kan dra fördel av kapitalmarknadsfinansiering. |
| --- | --- |

E.

Vissa investerare har högre risktolerans än andra och inte alla företag har tillgång till och kan dra fördel av kapitalmarknadsfinansiering.

| F. | En säker tillgång för euroområdet är avgörande för den finansiella integreringen och utvecklingen av en kapitalmarknadsunion. En säker tillgång i EU är nödvändig för att skapa en integrerad, fördjupad och likvid europeisk obligationsmarknad som en central del av kapitalmarknadsunionen, som skulle kunna fungera som ett prissättningsriktmärke i euroområdet för värdering av obligationer, aktier och andra tillgångar, och även som säkerhet i hela euroområdet. |
| --- | --- |

F.

En säker tillgång för euroområdet är avgörande för den finansiella integreringen och utvecklingen av en kapitalmarknadsunion. En säker tillgång i EU är nödvändig för att skapa en integrerad, fördjupad och likvid europeisk obligationsmarknad som en central del av kapitalmarknadsunionen, som skulle kunna fungera som ett prissättningsriktmärke i euroområdet för värdering av obligationer, aktier och andra tillgångar, och även som säkerhet i hela euroområdet.

| G. | De flesta åtgärder som hittills vidtagits för att förverkliga kapitalmarknadsunionen går i rätt riktning trots att flera mål inte har uppnåtts, och betydelsen av bankutlåning jämfört med egetkapitalfinansiering har faktiskt ökat under de senaste åren. Mycket arbete återstår dock när det gäller konvergens, precision, effektivitet och förenkling av de antagna åtgärderna. En ambitiös vision för kapitalmarknadsunionsprojektet är avgörande för att övervinna nationella känsliga frågor och bygga upp momentum för att fullborda kapitalmarknadsunionen i syfte att göra EU till en attraktiv marknad för utländska kapitalinvesteringar och öka dess konkurrenskraft på de globala marknaderna. |
| --- | --- |

G.

De flesta åtgärder som hittills vidtagits för att förverkliga kapitalmarknadsunionen går i rätt riktning trots att flera mål inte har uppnåtts, och betydelsen av bankutlåning jämfört med egetkapitalfinansiering har faktiskt ökat under de senaste åren. Mycket arbete återstår dock när det gäller konvergens, precision, effektivitet och förenkling av de antagna åtgärderna. En ambitiös vision för kapitalmarknadsunionsprojektet är avgörande för att övervinna nationella känsliga frågor och bygga upp momentum för att fullborda kapitalmarknadsunionen i syfte att göra EU till en attraktiv marknad för utländska kapitalinvesteringar och öka dess konkurrenskraft på de globala marknaderna.

| H. | Utvecklingen av en kapitalmarknadsunion går hand i hand med fördjupningen av den ekonomiska och monetära unionen, och i synnerhet med fullbordandet av bankunionen. I sin resolution av den 19 juni 2020 om bankunionen – årsrapport 2019 (3) efterlyser parlamentet ett fullbordande av bankunionen genom inrättandet av ett fullt genomfört europeiskt insättningsgarantisystem. Bankunionen kommer också att förbli ofullständig så länge den saknar en trovärdig säkerhetsmekanism för den gemensamma resolutionsfonden. Parlamentet efterlyser vidare en diskussion om behovet av att inrätta och skapa en mekanism för finanspolitisk stabilisering för euroområdet som helhet. Kapitalmarknadsunionen måste kompletteras med kontracykliska politiska åtgärder för att säkerställa lika tillgång till finansiering och investeringsmöjligheter i hela EU. |
| --- | --- |

H.

Utvecklingen av en kapitalmarknadsunion går hand i hand med fördjupningen av den ekonomiska och monetära unionen, och i synnerhet med fullbordandet av bankunionen. I sin resolution av den 19 juni 2020 om bankunionen – årsrapport 2019 (3) efterlyser parlamentet ett fullbordande av bankunionen genom inrättandet av ett fullt genomfört europeiskt insättningsgarantisystem. Bankunionen kommer också att förbli ofullständig så länge den saknar en trovärdig säkerhetsmekanism för den gemensamma resolutionsfonden. Parlamentet efterlyser vidare en diskussion om behovet av att inrätta och skapa en mekanism för finanspolitisk stabilisering för euroområdet som helhet. Kapitalmarknadsunionen måste kompletteras med kontracykliska politiska åtgärder för att säkerställa lika tillgång till finansiering och investeringsmöjligheter i hela EU.

| I. | Budgetbestämmelserna, särskilt när det gäller bankverksamhet och revision, har nyligen ändrats till följd av covid-19. Kapitalmarknadsfinansiering behövs för att öka den övergripande finansieringskapaciteten och minska beroendet av bankutlåning i EU. En välkapitaliserad banksektor kommer att fortsätta att spela en viktig roll i finansieringen av företag, särskilt små och medelstora företag. |
| --- | --- |

I.

Budgetbestämmelserna, särskilt när det gäller bankverksamhet och revision, har nyligen ändrats till följd av covid-19. Kapitalmarknadsfinansiering behövs för att öka den övergripande finansieringskapaciteten och minska beroendet av bankutlåning i EU. En välkapitaliserad banksektor kommer att fortsätta att spela en viktig roll i finansieringen av företag, särskilt små och medelstora företag.

| J. | Avsaknaden av en centraliserad mekanism med lättillgänglig, tillförlitlig, lättförståelig och jämförbar offentlig information är ett av skälen till att företag har svårt att hitta investerare. Investerare upplever att det är svårt att utvärdera nya och små företag med kort verksamhetshistoria, vilket hämmar innovativa öppningar, i synnerhet från unga entreprenörers sida. |
| --- | --- |

J.

Avsaknaden av en centraliserad mekanism med lättillgänglig, tillförlitlig, lättförståelig och jämförbar offentlig information är ett av skälen till att företag har svårt att hitta investerare. Investerare upplever att det är svårt att utvärdera nya och små företag med kort verksamhetshistoria, vilket hämmar innovativa öppningar, i synnerhet från unga entreprenörers sida.

| K. | Samförstånd har uppnåtts utifrån erfarenheterna av den stora recessionen om att euroområdets institutionella arkitektur behöver förändras för att förbättra dess kapacitet att klara stora ekonomiska chocker. I detta hänseende anses det i den ekonomiska litteraturen oftast att den högre chockabsorberingen i Förenta staterna främst beror på mer effektiv privat riskdelning via kredit- och kapitalmarknader. |
| --- | --- |

K.

Samförstånd har uppnåtts utifrån erfarenheterna av den stora recessionen om att euroområdets institutionella arkitektur behöver förändras för att förbättra dess kapacitet att klara stora ekonomiska chocker. I detta hänseende anses det i den ekonomiska litteraturen oftast att den högre chockabsorberingen i Förenta staterna främst beror på mer effektiv privat riskdelning via kredit- och kapitalmarknader.

| L. | Små och medelstora företag utgjorde 99,8 % av alla företag inom den icke-finansiella sektorn i EU-28, genererade 56,4 % av mervärdet och stod för 66,6 % av sysselsättningen i den icke-finansiella sektorn. Mikroföretag stod för 93 % av sektorn, små företag för 5,9 % och medelstora företag för endast 0,9 % (4). |
| --- | --- |

L.

Små och medelstora företag utgjorde 99,8 % av alla företag inom den icke-finansiella sektorn i EU-28, genererade 56,4 % av mervärdet och stod för 66,6 % av sysselsättningen i den icke-finansiella sektorn. Mikroföretag stod för 93 % av sektorn, små företag för 5,9 % och medelstora företag för endast 0,9 % (4).

| M. | Den sociala och ekonomiska krisen till följd av covid-19 och nedstängningsåtgärderna kommer att få särskilt negativa konsekvenser för små och medelstora företag och kan drabba småsparare på liknande sätt. EU:s svar på covid-19 genom den europeiska återhämtningsplanen bör skapa en stor kapitalinjektion och kompletteras med incitament för att främja marknadsbaserad finansiering och minska de europeiska företagens beroende av banklån, så att europeiska företags tillgång till finansiering förbättras och en resilient EU-ekonomi kan skapas, för att bevara arbetstillfällen och medlemsstaternas produktionskapacitet. |
| --- | --- |

M.

Den sociala och ekonomiska krisen till följd av covid-19 och nedstängningsåtgärderna kommer att få särskilt negativa konsekvenser för små och medelstora företag och kan drabba småsparare på liknande sätt. EU:s svar på covid-19 genom den europeiska återhämtningsplanen bör skapa en stor kapitalinjektion och kompletteras med incitament för att främja marknadsbaserad finansiering och minska de europeiska företagens beroende av banklån, så att europeiska företags tillgång till finansiering förbättras och en resilient EU-ekonomi kan skapas, för att bevara arbetstillfällen och medlemsstaternas produktionskapacitet.

| N. | Med tanke på komplexiteten i skandalen med den tyska betaltjänstleverantören Wirecard, ett DAX30-företag som ansökte om konkurs den 24 juni 2020, och de brister i det europeiska regelverket som därmed röjdes, krävs en noggrann bedömning för att avgöra vad som gick så fel att ett sådant bedrägligt beteende kunde fortsätta obemärkt under så lång tid. Anpassningarna till den europeiska tillsynsarkitekturen för finansiell rapportering, finansiell innovation, betalningar och relaterade områden, inbegripet revision och bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism, har återigen lyfts fram som något akut nödvändigt mot bakgrund av den senaste skandalen. |
| --- | --- |

N.

Med tanke på komplexiteten i skandalen med den tyska betaltjänstleverantören Wirecard, ett DAX30-företag som ansökte om konkurs den 24 juni 2020, och de brister i det europeiska regelverket som därmed röjdes, krävs en noggrann bedömning för att avgöra vad som gick så fel att ett sådant bedrägligt beteende kunde fortsätta obemärkt under så lång tid. Anpassningarna till den europeiska tillsynsarkitekturen för finansiell rapportering, finansiell innovation, betalningar och relaterade områden, inbegripet revision och bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism, har återigen lyfts fram som något akut nödvändigt mot bakgrund av den senaste skandalen.

| O. | Kapitalmarknadsunionen behöver mobilisera efterfrågan från icke-professionella aktörer. För att uppnå detta mål måste icke-professionella investerare uppleva en förändring i investeringskulturen. En sådan förändring kommer först att ske när icke-professionella investerare övertygas om att investeringar på kapitalmarknaderna är önskvärda då man omfattas av risker som är godtagbara och tydligt avgränsade. Kommissionen bör undersöka ytterligare möjligheter för att informera om fördelarna med kapitalmarknadsunionsprojektet, t.ex. genom att ändra namnet för att återspegla den direkta kopplingen mellan EU-medborgarnas besparingar och investeringar i den ekonomiska tillväxten och återhämtningen efter covid-19, såsom högnivågruppen Next CMU har föreslagit. |
| --- | --- |

O.

Kapitalmarknadsunionen behöver mobilisera efterfrågan från icke-professionella aktörer. För att uppnå detta mål måste icke-professionella investerare uppleva en förändring i investeringskulturen. En sådan förändring kommer först att ske när icke-professionella investerare övertygas om att investeringar på kapitalmarknaderna är önskvärda då man omfattas av risker som är godtagbara och tydligt avgränsade. Kommissionen bör undersöka ytterligare möjligheter för att informera om fördelarna med kapitalmarknadsunionsprojektet, t.ex. genom att ändra namnet för att återspegla den direkta kopplingen mellan EU-medborgarnas besparingar och investeringar i den ekonomiska tillväxten och återhämtningen efter covid-19, såsom högnivågruppen Next CMU har föreslagit.

| P. | Enligt nya rapporter och konsumentinriktade enkäter (5) har de flesta europeiska icke-professionella investerare hållbarhetspreferenser och vill ta hänsyn till risker och faktorer som rör miljö, samhällsansvar och bolagsstyrning i sina investeringsbeslut, men de erbjuds sällan produkter som tillgodoser dessa preferenser. |
| --- | --- |

P.

Enligt nya rapporter och konsumentinriktade enkäter (5) har de flesta europeiska icke-professionella investerare hållbarhetspreferenser och vill ta hänsyn till risker och faktorer som rör miljö, samhällsansvar och bolagsstyrning i sina investeringsbeslut, men de erbjuds sällan produkter som tillgodoser dessa preferenser.

| Q. | Marknadsrörelserna till följd av covid-19 har fungerat som ett ”stresstest” under verkliga förutsättningar för hela det finansiella ekosystemets robusthet och bör följas upp av en utförlig bedömning av fördelarna och bristerna i EU:s befintliga regelbok om finansiell stabilitet och finansiell tillsyn. |
| --- | --- |

Q.

Marknadsrörelserna till följd av covid-19 har fungerat som ett ”stresstest” under verkliga förutsättningar för hela det finansiella ekosystemets robusthet och bör följas upp av en utförlig bedömning av fördelarna och bristerna i EU:s befintliga regelbok om finansiell stabilitet och finansiell tillsyn.

| R. | Förenade kungarikets utträde ur EU medför strukturella förändringar av EU:s finansiella system. EU:s kapitalmarknader efter brexit kommer att vara av en polycentrisk karaktär och löpa större risker för fragmentering i EU. Parlamentet understryker vikten av att främja strategier och åtgärder, inbegripet en robust strategi för tredjeländers tillträde till EU:s marknad och ett dynamiskt övervakningssystem för likvärdighetsordningar, som säkerställer resiliensen, konnektiviteten och konkurrenskraften på EU:s finansmarknader samt deras stabilitet och lika spelregler. Likvärdighet kan endast uppnås om kommissionen anser att de relevanta tredjeländernas regulatoriska och tillsynsmässiga ordningar och standarder anses uppfylla relevanta krav i EU:s lagstiftning för att säkerställa lika spelregler. |
| --- | --- |

R.

Förenade kungarikets utträde ur EU medför strukturella förändringar av EU:s finansiella system. EU:s kapitalmarknader efter brexit kommer att vara av en polycentrisk karaktär och löpa större risker för fragmentering i EU. Parlamentet understryker vikten av att främja strategier och åtgärder, inbegripet en robust strategi för tredjeländers tillträde till EU:s marknad och ett dynamiskt övervakningssystem för likvärdighetsordningar, som säkerställer resiliensen, konnektiviteten och konkurrenskraften på EU:s finansmarknader samt deras stabilitet och lika spelregler. Likvärdighet kan endast uppnås om kommissionen anser att de relevanta tredjeländernas regulatoriska och tillsynsmässiga ordningar och standarder anses uppfylla relevanta krav i EU:s lagstiftning för att säkerställa lika spelregler.

| S. | Fintech skulle kunna passa vissa behov bland små och medelstora företag och icke-professionella investerare genom att möjliggöra decentraliserade sätt att driva på och skapa förbättringar när det gäller effektivitet. |
| --- | --- |

S.

Fintech skulle kunna passa vissa behov bland små och medelstora företag och icke-professionella investerare genom att möjliggöra decentraliserade sätt att driva på och skapa förbättringar när det gäller effektivitet.

Finansieringsverksamhet

| 1. | Europaparlamentet noterar kommissionens meddelande av den 24 september 2020 En kapitalmarknadsunion för människor och företag – en ny handlingsplan (COM(2020)0590). Parlamentet insisterar på behovet av att fullborda kapitalmarknadsunionen för att bidra till den ekonomiska och sociala återhämtningen efter covid-19-pandemin. Parlamentet uppmanar kommissionen att göra större åtaganden för att uppnå verkliga framsteg i frågor såsom tillsyn, beskattning och insolvenslagstiftning som fortfarande utgör stora hinder för en verklig integrering av EU:s kapitalmarknader. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet efterlyser ett undanröjande av hinder och byråkrati där så behövs, inbegripet förenkling och proportionerlig tillämpning av lagstiftningen när så är relevant och det främjar den finansiella stabiliteten, i syfte att diversifiera finansieringskällorna för europeiska företag, med särskilt fokus på små och medelstora företag, inbegripet startup-företag och midcap-företag, för att främja deras tillgång till aktiemarknaderna, och ge tillgång till mer diversifierade, långsiktiga och konkurrenskraftigare investeringsmöjligheter för icke-professionella och stora investerare. Parlamentet betonar behovet av att minska den snedvridning till förmån för skuldfinansiering som råder idag. Parlamentet påpekar att den nuvarande situationen gör europeiska företag, och i synnerhet små och medelstora företag, skörare och sårbarare. Parlamentet efterlyser ett SMF-test för konsekvensbedömning av varje initiativ inom ramen för kapitalmarknadsunionen. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet noterar att de nödvändiga åtgärderna för att se till att små och medelstora företag, inbegripet startup-företag och midcap-bolag, hittar sin väg till finansmarknaderna inbegriper främjande av investeringsforskning, harmonisering av definitionen av små och medelstora företag i relevant EU-lagstiftning och lättnader i emissionskraven. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att återställa balansen i snedvridningen mellan beskattning av skuld- och egetkapitalfinansiering. Parlamentet stöder översynen av direktivet om marknader för finansiella instrument (MiFID II) när det gäller incitament till forskning om SMF-investeringar. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta fram ett lagförslag om europeiska säkrade obligationer (ESN) som ett nytt finansieringsinstrument med dubbel regressrätt för banker som skulle kunna bidra till att förbättra tillgången till finansiering för små och medelstora företag i hela EU. Parlamentet påminner om att europeiska säkrade obligationer skulle kunna inriktas mot specifika mål, såsom stöd till små och medelstora företag i omställningen till en mer konkurrenskraftig och hållbar ekonomi och kanaliseringen av finansiering till realekonomin. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stärka den obligatoriska återkopplingen från bankerna vid avslag på kreditansökningar från små och medelstora företag, eftersom mer omfattande återkoppling skulle kunna ge små och medelstora företag som har fått avslag på sina ansökningar möjlighet att anpassa sin affärsinriktning och dra lärdomar. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet efterlyser ytterligare integration och förbättring av de europeiska kapitalmarknaderna för att göra dem så attraktiva, konkurrenskraftiga och resilienta som möjligt, inte minst i samband med Förenade kungariket utträde ur EU. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet betonar den grundläggande vikten av att förbättra euroområdets riskabsorptionsförmåga. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet betonar att länderna i euroområdet kan förbättra sin interna kapacitet att hantera makroekonomiska chocker, i synnerhet genom att effektivt minska sårbarheten i sina ekonomier, banksektorer och offentliga finanser. Parlamentet anser vidare att den ekonomiska resiliensen behöver förbättras genom strukturreformer som stöder potentiell tillväxt och ökar flexibiliteten. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet betonar att effektiva och integrerade finansmarknader är en central förutsättning för effektiv privat riskdelning i euroområdet. Parlamentet anser att en genuin kapitalmarknadsunion skulle kunna bidra avsevärt till att diversifiera och minska riskerna. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet noterar de nedgående marknaderna för börsnoteringar (IPO) i EU, som avspeglar deras begränsade attraktionskraft för i synnerhet mindre företag. Parlamentet betonar i detta hänseende att små och medelstora företag står inför oproportionerliga administrativa bördor och efterlevnadskostnader när det gäller kraven inför notering. Parlamentet anser att de finansiella marknadernas effektivitet och stabilitet bör förbättras och att börsnotering av företag bör underlättas. Parlamentet begär att en stor privat paneuropeisk fond, en IPO-fond, inrättas och prioriteras, för att stödja små och medelstora företag. Parlamentet understryker behovet av att säkerställa en mer attraktiv miljö före och efter börsnotering för små och medelstora företag. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet välkomnar högnivåforumets idé om att inrätta en enda europeisk kontaktpunkt (ESAP) för att samla information om företag i EU genom att sammankoppla befintliga register och databaser med företagsuppgifter på nationell nivå och EU-nivå som ett sätt att hjälpa företag, i synnerhet i mindre medlemsstater, att attrahera investerare. Parlamentet betonar att företagen bör kunna kontrollera tillgången till sina uppgifter i den enda europeiska kontaktpunkten. Parlamentet uppmanar kommissionen att så snart som möjligt lägga fram ett lagförslag om en enda europeisk kontaktpunkt för finansiell och icke-finansiell information med avseende på börsnoterade och icke-börsnoterade EU-företag, samtidigt som proportionalitetsprincipen respekteras när så är relevant. Parlamentet uppmanar kommissionen att anpassa transparenskraven inom ramen för direktivet om icke-finansiell rapportering (NFRD) till dem i taxonomiförordningen och förordningen om hållbarhetsrelaterade upplysningar som ska lämnas inom den finansiella tjänstesektorn. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet begär att man undersöker om behandlingen enligt kapitalkravsförordningen av minoritetsintressen i dotterbolag kan avskräcka notering på aktiemarknaderna, med beaktande av finansiella stabilitetshänsyn och mervärdet för finansieringen av realekonomin. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet efterlyser en snabbare utveckling av riskkapital- och private equity-marknaderna i EU inom ramen för ett gemensamt och transparent regelverk för europeiska riskkapitalföretag (EuVECA) (6), genom att öka tillgången till finansiering för riskkapitalinvesteringar och utveckla större riskkapitalfonder i ett tidigt och sent skede, system för skatteincitament för investeringar av riskkapital och affärsänglar, samt aktiva IPO-marknader för riskkapitalstödda företag. Parlamentet understryker att dessa system för skatteincitament bör utformas så att de är ekonomiskt och socialt lönsamma och ansvariga samt omfattas av systematisk övervakning och utvärdering. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet påpekar att det är nödvändigt att öka transparensen och minska fragmenteringen på de europeiska riskkapitalmarknaderna. Parlamentet betonar behovet av att stärka de europeiska långsiktiga investeringsfonderna (ELTIF), EuVECA-fonderna och de europeiska fonderna för socialt företagande (EuSEF), i syfte att utveckla paneuropeiska private equity-instrument. Parlamentet stöder översynen av förordning (EU) 2015/760 om europeiska långsiktiga investeringsfonder (7), inbegripet en analys av möjliga riktade justeringar av relaterade tillsynskalibreringar i bank- och försäkringsregelverket, samtidigt som finansiell stabilitet säkerställs, som ett sätt att göra det möjligt för icke-professionella investerare att delta i långsiktig finansiering av onoterade företag, infrastrukturprojekt och hållbara investeringar, så att ELTIF-fondernas fulla potential kan utnyttjas. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet efterlyser åtgärder för att blåsa nytt liv i värdepapperiseringsmarknaderna i Europa genom att göra dem attraktiva för emittenter och investerare. Parlamentet uppmanar ESA-myndigheterna och kommissionen att färdigställa alla tekniska tillsynsstandarder. Parlamentet efterlyser en förenkling och effektivisering av tillsynskraven för offentliggörande och enkla, transparenta och standardiserade kriterier, liksom kontroll av efterlevnaden av dessa kriterier, och tillhandahållande av enkla och riskkänsliga parametrar för bedömning av betydande risköverföring. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet noterar de förslag om värdepapperisering som lades fram den 24 juli 2020 inom ramen för återhämtningspaketet för kapitalmarknaderna. Parlamentet uppmanar kommissionen att bedöma hur riktade ändringar av värdepapperiseringsförordningen skulle kunna frigöra finansieringskapaciteten, för att undvika en minskning av den europeiska bankutlåningen samtidigt som man tar itu med problemen med den finansiella stabiliteten, med tanke på att viss syntetisk värdepapperisering kan skapa specifika tillsynsrisker och systemrisker. Parlamentet anser att en sådan riktad bedömning skulle kunna inkludera att behandlingen av kontantbaserade och syntetiska balansräkningsbaserade värdepapperiseringar och av lagstadgat kapital och likviditet ska anpassas till säkerställda obligationer och lån, samt att kraven på offentliggörande och due diligence-granskningar för säkerställda obligationer och enkel, transparent och standardiserad värdepapperisering (STS-värdepapperisering) ska ses över. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att bedöma hur potentiella riktade åtgärder påverkar den finansiella stabiliteten genom att anpassa och förenkla värdepappersmarknadslagstiftning, underlätta en snabb återhämtning efter covid-19-krisen, underlätta investeringar i realekonomin, särskilt i små och medelstora företag, och tillåta nya aktörer och nya produkter att komma in på marknaderna, samtidigt som konsumentskydd och marknadsintegritet bevaras och gränsöverskridande aktieinvesteringar och handel uppmuntras. Parlamentet uppmuntrar dessutom kommissionen att bedöma huruvida det är nödvändig att se över aktiehandelskravet och derivathandelskravet i förordningen om marknader för finansiella instrument (MiFIR) för att undanröja spänningar som kan påverka möjligheten för EU:s företag att ta in kapital vid den här tidpunkten, i synnerhet inför utgången av övergångsperioden mellan EU och Förenade kungariket. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet beklagar att EU-marknaden är underutvecklad när det gäller gräsrotsfinansiering jämfört med andra stora ekonomier. Parlamentet välkomnar den nya enhetliga uppsättning kriterier för EU-omfattande regler som man enades om i december 2019 (2018/0048(COD) för att bidra till att lösa denna situation och främja gränsöverskridande företagsfinansiering. Parlamentet uppmanar Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten (Esma) och kommissionen att noga övervaka genomförandet av de nya reglerna för att reagera och föreslå ändringar om inga betydande förbättringar konstateras när det gäller gräsrotsfinansiering som alternativ finansiering för små och medelstora företag. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att aktivt informera små och medelstora företag om de alternativa finansieringsinstrument som finns tillgängliga för dem. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka initiativ för att stimulera anställdas aktieinnehav för att främja småsparares direkta deltagande i finansieringen av ekonomin, och också som ett verktyg för att förbättra bolagsstyrningen och bidra till att utveckla en aktiekultur. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att främja småsparares direkta deltagande i finansieringen av ekonomin med tanke på möjligheten till investeringsavkastning för sådana investerare. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se över systemet för avvecklingsdisciplin inom ramen för förordningen om förbättrad värdepappersavveckling i Europeiska unionen och om värdepapperscentraler mot bakgrund av covid-19-krisen och brexit. |
| --- | --- |

21.

Främja långsiktiga och gränsöverskridande investeringar och finansiella produkter

| 22. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att ändra sina nationella skatteregler för att minska skattehindren för gränsöverskridande investeringar, inbegripet förfaranden för gränsöverskridande återbetalning till investerare, även till icke-professionella investerare, av källskatt på utdelning när det är fråga om dubbelbeskattning. Parlamentet anser att sådana förfaranden bör hanteras på ett transparent sätt på en paneuropeisk digital plattform och bör göra det möjligt för investerare att se avkastningen på sina investeringar i realtid. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att ha ett nära samarbete med OECD och dess projekt för skattelättnader och efterlevnadsåtgärder (Tax Relief and Compliance Enhancement, TRACE), för att åtgärda snedvridningen mellan egetkapital- och skuldfinansiering som idag missgynnar finansiering av innovation genom privata investeringar och för att ge incitament till långsiktiga investeringsmöjligheter för investerare för att hjälpa EU-medborgarna att få bättre avkastning på sina långsiktiga besparingar. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet anser att en ensidig ändring av de nationella skattesystemen i EU för att minska skattehindren för gränsöverskridande investeringar kommer att ytterligare förvärra lapptäcket av skatteregler som företag måste följa när de bedriver verksamhet över gränserna, med stora kostnader, och dessutom skapa ytterligare möjligheter till skatteflykt. Parlamentet upprepar sin uppmaning till medlemsstaterna att godkänna antagandet av förslagen om den gemensamma konsoliderade bolagsskattebasen samtidigt, med beaktande av parlamentet yttrande, som redan inbegriper begreppet virtuellt fast driftställe och fördelningsformler. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att överbrygga sina meningsskiljaktigheter när det gäller den gemensamma konsoliderade bolagsskattebasen, med tanke på hur viktigt detta instrument är för att upprätta en ram som främjar säkerhet, förhindrar dubbelbeskattning, minskar de administrativa kostnaderna och därmed ökar de gränsöverskridande investeringarna. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet betonar vikten av att öka rättssäkerheten för gränsöverskridande investeringar genom att göra nationella insolvensförfaranden mer effektiva och ändamålsenliga och genom ytterligare harmonisera reglerna om verksamhetsstyrning, inklusive en gemensam definition av aktieägare för att underlätta utnyttjandet av aktieägares rättigheter och deltagandet i investeringsobjekt i hela EU. Parlamentet betonar vikten av att säkerställa en sund rättslig skyddsram för gränsöverskridande investeringar i EU efter att bilaterala investeringsavtal inom EU har löpt ut. Parlamentet uppmanar kommissionen att vid behov föreslå lagstiftningsinitiativ och/eller utfärda rekommendationer till medlemsstaterna. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet betonar vikten av finansmarknadsaktörers långsiktiga kapitalinvesteringar till stöd för oberoende europeiska företag i unionen, starka och resilienta strategiska sektorer, hållbar ekonomisk tillväxt och välstånd till förmån för EU:s medborgare. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet betonar behovet av att gå vidare med genomförandet och tillämpningen av en verkligt enhetlig regelbok för finansiella tjänster på den inre marknaden, där fortsatt utveckling av de gemensamma definitionerna och standarderna beträffande hållbar finansiering bör prioriteras. Parlamentet uppmanar kommissionen och ESA-myndigheterna att fokusera på användningen av verktyg för tillsynskonvergens och att öka deras effektivitet. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet betonar behovet av att främja pensionssparande, i synnerhet när det gäller pensioner inom ramen för den andra och tredje pelaren, med tanke på de enorma demografiska förändringar som unionen står inför. Parlamentet välkomnar den europeiska privata pensionsprodukten (PEPP). Parlamentet noterar att PEPP-produkten är en frivillig pensionsprodukt som kompletterar de nationella offentliga pensionssystemen. Parlamentet påminner om att den skattemässiga behandlingen kommer att vara en huvudfaktor när det gäller användningen av framtida PEPP-produkter. Parlamentet påminner om kommissionens rekommendation av den 26 juni 2017, där medlemsstaterna uppmanades att säkerställa att PEPP-produkter omfattas av samma skattemässiga behandling som nationella pensionsprodukter så att de blir ett alternativ för sparare. Parlamentet efterlyser en grundlig evidensbaserad utvärdering av PEPP-marknadens utveckling, även när det gäller lika spelregler, före nästa lagstiftningsöversyn av PEPP-förordningen. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att främja fonderade pensionssystem som ett sätt att fördjupa de europeiska kapitalpooler som är tillgängliga för långsiktiga investeringar och att förbättra marknadsdynamiken och incitamenten att investera. Parlamentet anser att fonderade pensioner bör ges nytt liv och göras mer attraktiva. Parlamentet efterlyser åtgärder för att ta itu med hindren för offentliga och privata pensionssystems samexistens. Parlamentet uppmuntrar till att investerare går in i långsiktiga produkter genom en skatteincitamentspolitik som är utformad för att skapa gynnsamma ekonomiska och sociala effekter och som främjar lika spelregler för olika leverantörer och produkttyper. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att överväga att införa ett EU-system för undantag eller ”de minimis” för fördelningen till professionella och/eller semiprofessionella investerare i UCITS-ramverket (företag för kollektiva investeringar i överlåtbara värdepapper) |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet påminner om att det i Solvens II-direktivet krävs en översyn före utgången av 2020 och att Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten (Eiopa) ska ge teknisk rådgivning till kommissionen, inbegripet i form av lärdomar från covid-19-utbrottet, särskilt täckningen av pandemirelaterade risker, efter samråd med olika intressenter. Parlamentet uppmanar kommissionen och Eiopa att på grundval av en riktad konsekvensbedömning utvärdera de potentiella fördelarna och tillsynsskälen för att anpassa kapitalkraven för investeringar i eget kapital och privata lån, särskilt för små och medelstora företag, eventuellt även genom internmodellmetoden, för att säkerställa att kapitalkraven för försäkringsgivare och pensionsfonder inte avskräcker från långsiktiga investeringar. Parlamentet efterlyser en snabb utfasning av nationella undantag och en minskning av överregleringen (”goldplating”) i de nationella genomförandena av Solvens II. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet understryker behovet av att skapa och främja tillgång till lämpliga hållbara tillgångar. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett lagstiftningsinitiativ för en EU-standard för gröna obligationer. Parlamentet efterlyser vidare diskussioner om inrättandet av en europeisk säker tillgång, baserat på en utvärdering som kommissionen ska genomföra med avseende på förslaget om värdepapper med statsobligationer som säkerhet och eventuell utveckling för att stärka eurons internationella ställning, stabilisera de finansiella marknaderna och göra det möjligt för banker att diversifiera sina portföljer. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet betonar att lämpliga tillsynsregler som ger förlustabsorberingskapacitet är grundläggande för att bevara den finansiella stabiliteten, samtidigt som balans måste eftersträvas för att säkerställa att finansinstitutens förmåga att investera och låna ut till realekonomin stärks och att EU:s globala konkurrenskraft förbättras. I samband med genomförandet av slutförandet av Basel III-standarderna uppmanas kommissionen att ägna vederbörlig uppmärksamhet åt riskvikter för bankernas egetkapitalinvesteringar, särskilt långsiktigt kapital för små och medelstora företag. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet betonar att kapitalmarknadsunionen bör vara konsekvent och samstämmig med den europeiska gröna given, särskilt investeringsplanen för ett hållbart Europa och EU:s taxonomi för hållbar verksamhet. Parlamentet anser att kapitalmarknadsunionen bör syfta till att styra investeringar till miljövänliga projekt och därmed bidra till EU:s hållbarhetsagenda. |
| --- | --- |

33.

Marknadsarkitektur

| 34. | Europaparlamentet betonar behovet av att de europeiska och nationella tillsynsmyndigheterna samarbetar effektivt och ändamålsenligt för att skapa genuin tillsynskonvergens och för att främja en gemensam europeisk modell för tillsyn och genomförande, styrd av Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten (Esma), i syfte att minska de befintliga hindren för gränsöverskridande finansiella transaktioner. Parlamentet noterar att Esma, Eiopa och Europeiska bankmyndigheten (EBA) är viktiga i denna process, samtidigt som nationella behöriga myndigheters roll enligt vad som fastställs i den nyligen godkända översynen av det europeiska systemet för finansiell tillsyn (ESFS) respekteras. Parlamentet påminner dessutom om behovet av att reformera ESA-myndigheternas styrningsstruktur för att göra dem verkligt oberoende av nationella tillsynsmyndigheter. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att med tanke på eventuella effektivitetsvinster överväga att gradvis ge Esma direkta tillsynsbefogenheter, inbegripet direkt tillsyn över vissa marknadssegment, såsom EU:s centrala motparter och värdepapperscentraler och den enda europeiska kontaktpunkten, samt större befogenheter när det gäller produktingripanden. Parlamentet betonar också behovet av att utse en gemensam europeisk tillsynsmyndighet, i samarbete med relevanta nationella konkurrensmyndigheter, på grundval av en gemensam regelbok och befogenheter för produktingripande för övervakning av kryptotillgångsrelaterad verksamhet med ett betydande gränsöverskridande inslag i EU. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet är bekymrat över den aktuella skandalen med det tyska fintechföretaget Wirecard. Parlamentet uppmanar i detta avseende kommissionen och EU:s behöriga myndigheter att bedöma i vilken utsträckning denna skandal kan tillskrivas brister i EU:s regelverk på området för revision och tillsyn, och huruvida tillsynsmyndigheter på nationell nivå och EU-nivå är tillräckligt rustade för att effektivt kunna övervaka stora gränsöverskridande finansinstitut med komplexa affärsmodeller som involverar olika tredjeländers jurisdiktioner och flera företagsnivåer. Parlamentet undrar vilka lärdomar som kan dras från det här fallet i förhållande till den fortsatta utvecklingen av EU:s reglerings- och tillsynsram, i synnerhet när det gäller åtgärdsplanen för kapitalmarknadsunionen. Parlamentet anser att dessa slutsatser bör ta upp frågan om huruvida direkt tillsyn på EU-nivå på specifika områden skulle ha kunnat förhindra detta misslyckande och huruvida en ambitiös reform av ESA-myndigheternas styrning, med en starkare roll för att minska de befintliga hindren för gränsöverskridande finansiella transaktioner, skulle vara motiverad. Parlamentet upprepar särskilt sin uppmaning till kommissionen att undersöka olika sätt att förbättra redovisningssektorns funktion, bland annat genom gemensamma revisioner. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet framhåller att konkurrens, valfrihet och tillträde till marknadsinfrastrukturer i hela EU är grundläggande principer för mångfalden av handelsmekanismer i kapitalmarknadsunionen, utom när sådant tillträde skulle äventyra den finansiella stabiliteten. Parlamentet noterar bekymrat att en ökande andel av handelsflödena under de senaste åren har gått till handelsplatser med begränsade transparenskrav och påpekar att sådan handel inte bidrar till prisbildningen på ett meningsfullt sätt. Parlamentet noterar att nivåerna på den bilaterala handeln utanför handelsplatser fortfarande är höga. Parlamentet efterlyser en verklig omställning till konkurrenskraftig börshandel på europeiska aktie- och derivatmarknader, samtidigt som lika spelregler säkerställs mellan olika handelsplatser. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet anser att väl finansierade civilsamhällesaktörer och företrädare för konsumenter på finanstjänsteområdet kan erbjuda ovärderliga insikter och oberoende bedömning för beslutsfattare och lagstiftare. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet understryker, för att minska risken för fragmentering till följd av tillämpningen av nationella alternativ och handlingsutrymmen, behovet av framsteg när det gäller de gemensamma europeiska standarderna. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet konstaterar att regleringen av finansiella tjänster är mycket komplex, med reglering på internationell, europeisk och nationell nivå. Parlamentet uppmanar alla berörda aktörer att åtgärda denna komplexitet för att säkerställa att den finansiella regleringen är proportionerlig samt att undanröja onödiga administrativa bördor. Parlamentet noterar att proportionaliteten när det gäller finansiell reglering ibland kan leda till ökad komplexitet och uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att åta sig att genomföra betydande åtgärder för att rationalisera och harmonisera befintliga och framtida regler genom att fasa ut nationella undantag enligt vad som är tillämpligt och genom att förhindra överreglering av EU-lagstiftningen på nationell nivå. Parlamentet betonar att föreskrifter med tydligare tidsscheman för införlivande och utfasning av befintliga system kan skapa en smidig och stadig väg mot konvergens i lagstiftningen. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till kommissionen i sin resolution av den 19 januari 2016Lägesbedömning av och utmaningar för EU:s lagstiftning om finansiella tjänster att i samarbete med ESA-myndigheterna, den gemensamma tillsynsmekanismen (SSM) och Europeiska systemrisknämnden (ESRB), vart femte år göra en genomgripande kvantitativ och kvalitativ bedömning av den kumulativa verkan av EU:s reglering av finansiella tjänster på finansmarknaderna och dess aktörer, både på EU-nivå och medlemsstatsnivå, för att identifiera brister och kryphål, för att bedöma hur resultatrik, effektiv och ändamålsenlig denna reglering är och för att se till att den inte hindrar den lojala konkurrensen och ekonomins utveckling, och att rapportera om detta till Europaparlamentet. Parlamentet beklagar att ingen sådan bedömning har gjorts hittills. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en utförlig färdplan för att stärka det finansiella ekosystemets robusthet och dra lärdomar av de fördelar och brister i den befintliga EU-regelboken om finansiell stabilitet och finansiell tillsyn som har upptäckts under covid-19-krisen. Parlamentet noterar de nya rekommendationerna från Europeiska systemrisknämnden, i synnerhet om likviditetsrisker till följd av marginalsäkerhetskrav och likviditetsrisker i investeringsfonder. |
| --- | --- |

42.

Icke-professionella investerare

| 43. | Europaparlamentet understryker att det inte finns någon sund marknad utan en bred investerarbas. Parlamentet är bekymrat över att icke-professionella investerares engagemang på finansmarknaderna fortfarande är lågt. Parlamentet betonar behovet av att utöka portföljen med lämpliga investeringsalternativ för icke-professionella investerare. I ljuset av de demografiska utmaningar som EU står inför efterlyser parlamentet åtgärder för att främja investeringar från sådana investerare och öka deras deltagande på kapitalmarknaderna genom mer attraktiva, transparenta och lämpliga personliga pensionsprodukter. Parlamentet efterlyser initiativ som är specifikt inriktade på icke-professionella investerare, inbegripet underlättande av framtagningen av oberoende webbaserade EU-verktyg för jämförelse, för att hjälpa icke-professionella investerare att välja de lämpligaste produkterna med hänsyn till risk, avkastning på investeringar och värde för deras särskilda behov och främja incitamenten för konkurrenskraftiga miljö-, samhällsansvars- och bolagsstyrningsprodukter (ESG) och produkter som typiskt förknippas med mer valuta för pengarna. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet beklagar oroat att bestämmelserna om investerarskydd i flera sektoriella delar av EU:s lagstiftning om finansiella tjänster rimmar illa med varandra, vilket medför omotiverad komplexitet för både finansiella mellanhänder och icke-professionella kunder. Parlamentet uppmanar kommissionen att anta en mer övergripande och harmoniserad strategi för konsument- och investerarskydd i EU:s lagstiftning om finansiella tjänster, anpassad till den gröna och digitala omvandlingen, för att säkerställa effektiva och konsekventa skyddsnivåer för alla finansiella produkter och leverantörer. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Europaparlamentet understryker vikten av att öka investerarnas förtroende för kapitalmarknaderna, vilket främjas genom sunt investerarskydd och stöds av finansiellt utbildade marknadsaktörer. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Europaparlamentet betonar behovet av lika spelregler mellan finanstjänsteföretag och digitalteknikföretag så länge en universallösning inte tillämpas. Parlamentet betonar att tillträde till finansmarknaderna bör vara möjligt för alla företag inom ramen för principen ”samma verksamhet, samma regler”. Parlamentet noterar att denna princip är särskilt relevant på fintechområdet och området för finansiell innovation, och att ömsesidigt tillträde till finansiella uppgifter bör vägas mot behovet av lika spelregler för alla leverantörer och produkttyper. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Europaparlamentet betonar att den inre marknaden för finansiella tjänster till privatpersoner är mycket underutvecklad. Parlamentet noterar att gränsöverskridande köp av finansprodukter för privatpersoner, såsom hypotekslån och försäkringsprodukter, är mycket ovanligt och förknippat med många hinder. Parlamentet anser att aktörer på marknaden för privatpersoner enkelt bör kunna utnyttja den inre marknaden fullt ut för att få tillgång till finansiella tjänsteprodukter på gränsöverskridande basis för att få större valmöjligheter och bättre produkter. Parlamentet uppmanar kommissionen att fastställa en ny åtgärdsplan för finansiella tjänster till privatpersoner med en ambitiös strategi för att undanröja hinder för gränsöverskridande finansiella tjänster till privatpersoner och avskaffa onödiga och höga avgifter för sådana tjänster. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Europaparlamentet efterlyser en förbättring när det gäller offentliggörandet av viktig information och dess jämförbarhet i lagstiftningen om paketerade och försäkringsbaserade investeringsprodukter för icke-professionella investerare (Priip-produkter) som bör åtgärdas i nästa översyn. Parlamentet förväntar sig att Priip-lagstiftningen på nivå 2 om basfaktadokumentet för investerare ska respektera nivå 1-lagstiftning, särskilt när det gäller att tillhandahålla korrekt, rättvis, tydlig och icke vilseledande information före ingående av avtal och om de metoder som är kopplade till resultatscenarierna, och säkerställa jämförbarhet mellan olika investeringsprodukter. Parlamentet noterar vikten av att säkerställa att investerare har tillgång till information om tidigare resultat, samtidigt som man säkerställer att tidigare resultat inte kan användas som en indikator för att förutse framtida avkastning. Parlamentet beklagar förseningarna i antagandet av Priip-lagstiftningen på nivå 2 som innebär att denna kommer att överlappa den första Priip-översynen och som ökar den rättsliga osäkerheten och de berörda parternas kostnader. Parlamentet insisterar på att det i den kommande översynen bör föreskrivas standardiserade och maskinläsbara upplysningsdokument, vilket skulle tillhandahålla jämförbarhet på ett digitalvänligt sätt. Parlamentet uppmanar kommissionen och ESA-myndigheterna att samordna sina respektive förslag för nivå 1 och 2 på ett sätt som säkerställer en hög grad av förutsägbarhet för både mellanhänder och icke-professionella kunder. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att göra en tydlig åtskillnad mellan professionella och icke-professionella investerare på alla nivåer i MiFID så att behandlingen av kunder kan skräddarsys efter deras kunskaper om och erfarenheter av marknaden. Parlamentet anser att det är viktigt att tillåta att icke-professionella investerare på begäran kan låta sig betraktas som professionella investerare enligt tydliga kriterier. Parlamentet uppmanar kommissionen att överväga om införandet av en kategori av semiprofessionella investerare skulle ge bättre rättvisa åt det verkliga deltagandet på finansmarknaderna och, på grundval av sina resultat, bedöma om införandet av en sådan kategori skulle behövas. Som alternativ uppmanas kommissionen att överväga det verkliga deltagandet på finansmarknaderna genom att ge utrymme för mer flexibilitet i kundkategoriseringen, närmare bestämt genom optout-alternativ för vissa obligationer och optin-alternativ för vissa kunder eller att sänka de befintliga kriterierna för professionella investerare. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Europaparlamentet anser att den nuvarande rapporteringsramen inom MiFID II och förordningen om Europas marknadsinfrastrukturer (Emir) är mycket kostsam och komplex och att den hämmar systemets effektivitet. Parlamentet anser att en förenkling bör övervägas samtidigt som man tar fullständig hänsyn till de nuvarande erfarenheterna och analyserar möjligheterna till förenkling av lagstiftningen och säkerställer att detta på intet sätt undergräver de mål som fastställs för MiFID II och Emir och inte utgör ett hinder för marknadsintegriteten, transparensen, konsumentskyddet och den finansiella stabiliteten. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Europaparlamentet efterlyser ändringar av lagstiftningen för att säkerställa tillgång till oberoende rådgivning från finansiella mellanhänder, utan att internt framtagna finansiella produkter främjas på ett otillbörligt sätt, och med en grundlig bedömning av produkter från en rad andra framtagarna och för att säkerställa en rättvis och transparent saluföring av finansiella produkter. Parlamentet noterar att Esma har intagit en nyanserad ståndpunkt när det gäller ett potentiellt förbud mot incitament och uppmanar kommissionen att undersöka alternativa strategier med liknande effekter för att få intressena att sammanfalla i hela distributionskedjan. Parlamentet håller med om att incitament i samband med förmedling och distribution bör undersökas ytterligare för att säkerställa att inga intressekonflikter uppstår och att investerare tillhandahålls finansiell rådgivning på ett rättvist, transparent och lämpligt sätt. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Europaparlamentet understryker att kontroller med mystery shopping-metoden är ett viktigt tillsynsverktyg som kan förbättra konsekvensen och effektiviteten i EU:s konsumentskydd avsevärt. Parlamentet uppmanar Esma att fullt ut utnyttja sin nya samordningsbefogenhet genom att främja EU-omfattande mystery shopping-kontroller för att upptäcka vilseledande försäljning och säkerställa att upptäckter av bristande efterlevnad av konsumentskydds- och uppföranderegler följs upp med lämpliga verkställighetsåtgärder. |
| --- | --- |

52.

| 53. | Europaparlamentet föreslår att kommissionen undersöker möjligheten att som ett komplement till nationella system skapa ett individuellt EU-sparkonto som kan överbrygga fragmenteringen mellan de nationella marknaderna genom att fungera på ett enhetligt sätt och på alla heterogena marknader för att säkerställa besparingarnas överförbarhet och säkerhet. |
| --- | --- |

53.

| 54. | Europaparlamentet insisterar på att icke-professionella investerare kommer att utgöra en integrerad del av den hållbara finansieringsagendan och EU:s agenda för hållbar utveckling. Parlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa att taxonomimärkningsmetoden är tydlig och att icke-professionella investerare förstår den. |
| --- | --- |

54.

Finansiell utbildning

| 55. | Europaparlamentet noterar att bristande förmåga att förstå finansiell information och bristande tillgång till bred offentlig information om finansmarknaderna är ett av skälen till avsaknaden av en aktiekultur i EU. Parlamentet understryker att finansiell utbildning behövs för att konsumenterna ska känna till sina rättigheter och förstå de risker som är förknippade med deltagande på finansmarknaderna, i syfte att påskynda icke-professionella investerares engagemang på finansmarknaderna på grundval av ökad kunskap, tillit och riskmedvetenhet. Parlamentet uppmanar kommissionen att inleda och stödja offentliga program i medlemsstaterna för att främja finansiell och digital kompetens med hjälp av många olika instrument, inbegripet digitala och sociala medier, för att involvera medborgare och företag, närmare bestämt genom offentliga organ som har inrättats för detta. Parlamentet uppmanar leverantörer av finansiella tjänster att på ett bättre sätt underlätta icke-professionella investerares deltagande på kapitalmarknaderna och hjälpa dem att övervinna sin förkärlek för sparande genom att skapa en aktiekultur i enlighet med deras riskprofil. |
| --- | --- |

55.

| 56. | Europaparlamentet betonar dock att finansiell utbildning är ett verktyg på medellång sikt vars effekter är begränsade i och med den oundvikliga kognitiva partiskheten, de snabba förändringarna på finansmarknaderna och deras komplexitet. Parlamentet betonar att finansiell utbildning inte kan ersätta tillgången till tillförlitlig och opartisk professionell finansiell rådgivning. Parlamentet noterar att program för anställdas aktieinnehav är ett av de viktigaste medlen för att öka medvetenheten om och förmågan att förstå finansiell information bland EU:s vuxna invånare. |
| --- | --- |

56.

| 57. | Europaparlamentet anser att mer medvetna och välutbildade medborgare när det gäller finansiella frågor är positivt för demokratiska system, bidrar till finansiella systems stabilitet och främjar finansinstituts transparens och informationsskyldigheter. Parlamentet uppmanar kommissionen att föreslå en översyn av rådets rekommendation om nyckelkompetenser för livslångt lärande, i syfte att göra förmågan att förstå finansiell information till en enskild nyckelkompetens. Parlamentet uppmuntrar finansinstitut att ta fram och genomföra program som syftar till att öka de finansiella kunskaperna och förmågorna och skapa möjligheter för finansiell inkludering för alla medborgare. |
| --- | --- |

57.

| 58. | Europaparlamentet uppmanar kraftfullt medlemsstaterna, och i förekommande fall behöriga regionala, lokala eller andra offentliga myndigheter, att inkludera finansiell kunskap i alla läroplaner på alla nivåer från skola till universitet, med utvecklingsprogram anpassade till elevers och studenters behov så att autonomin i finansiella frågor kan utvecklas. Parlamentet föreslår att sådana program åtminstone bör inkludera grundläggande finansiella begrepp, såsom ränta på ränta, avkastning och annuitetsbetalningar och skillnaden mellan obligationer och aktier. Parlamentet föreslår att finansiell kunskap tas med i programmet för internationell utvärdering av elevprestationer (Pisa). |
| --- | --- |

58.

Digitalisering och data

| 59. | Europaparlamentet anser att digitaliseringen av finansiella tjänster kan fungera som en katalysator för mobiliseringen av kapital och skulle kunna bidra till att åtgärda fragmenteringen av de finansiella marknaderna i EU och samtidigt öka tillsynens effektivitet. Parlamentet understryker att digitaliseringen inte får leda till regleringsarbitrage eller till lägre konsumentskydd, minskad säkerhet eller risker för den finansiella stabiliteten. Parlamentet betonar att en EU-ram med höga standarder för cybersäkerhet, inbegripet skyddet av privatliv och uppgiftsskydd, skulle kunna bidra till kapitalmarknadsunionen. Parlamentet påpekar att digitala finanser har starka kapitalflödeselement som attraherar gränsöverskridande investeringar. Parlamentet noterar att en sådan EU-ram främst bör vara anpassad till den digitala tidsåldern och teknikneutral. |
| --- | --- |

59.

| 60. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att sträva efter att genomföra handlingsplanen för digitala finanser för bättre tillgång till finansiella tjänster för att ge verksamheter tillgång till större valmöjligheter och ökad effektivitet. |
| --- | --- |

60.

| 61. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att använda sig av de kommande översynerna av förordningarna om finansiella tjänster för att främja investerares och aktieägares engagemang genom digitala verktyg. |
| --- | --- |

61.

| 62. | Europaparlamentet betonar att de europeiska marknaderna måste kunna konkurrera globalt. Parlamentet uppmanar kommissionen att skapa en gynnsam miljö för innovativa och konkurrenskraftiga finansiella produkter från EU, med global räckvidd för att attrahera utländskt kapital och utländska investeringar och främja EU:s konkurrenskraft på de globala marknaderna, samtidigt som man upprätthåller en hög nivå av tillsyn och finansiell stabilitet. Parlamentet upprepar behovet av att EU representeras på ett mer samordnat och kodifierat sätt i multilaterala organisationer och organ, i enlighet med Europaparlamentets resolution av den 12 april 2016 om EU:s roll inom ramen för internationella finansiella, monetära och tillsynsmässiga institutioner och organ (8). |
| --- | --- |

62.

| 63. | Europaparlamentet betonar att kryptotillgångar håller på att bli en icke-traditionell finansieringskanal för små och medelstora företag, särskilt IPO-erbjudanden som har potential att finansiera innovativa startup- och scaleup-företag. Parlamentet insisterar i detta hänseende på att tydlig och konsekvent vägledning behövs för tillämpningen av befintliga reglerings- och tillsynsprocesser på kryptotillgångar som klassificeras som finansiella instrument enligt EU:s lagstiftning, i syfte skapa regleringssäkerhet och undvika ojämlika spelregler, forumshopping och regleringsarbitrage på den inre marknaden. |
| --- | --- |

63.

| 64. | Europaparlamentet noterar att vissa oligopolistiska strukturer har utvecklats på finanstjänsteområdet och att vissa stora teknikföretag har blivit viktiga aktörer på finanstjänstemarknaden. Parlamentet uppmanar kommissionen att övervaka och undersöka hur de konkurrensfördelar som dessa aktörer ofrånkomligen har skulle kunna snedvrida konkurrensen på marknaden och skada konsumenternas intressen och innovationen. Parlamentet betonar att det inte bör skapas några negativa incitament över huvud taget för att tillhandahålla marknadsdata och att en omfattande översyn av kostnaderna för och tillgången till marknadsdata för alla marknadsaktörer bör genomföras. |
| --- | --- |

64.

| 65. | Europaparlamentet betonar att ”sandlådor” kan vara ett lämpligt verktyg för att främja innovation och konkurrenskraft inom sektorn för finansiella tjänster. Parlamentet betonar att varje ”sandlåda”, även en paneuropeisk sandlåda, bör sträva efter att skapa balans mellan målet att främja innovation och finansiell stabilitet och investerar- och konsumentskydd, samtidigt som de berörda företagens storlek, systembetydelse och gränsöverskridande verksamhet tas i beaktande. Parlamentet uppmanar kommissionen att utnyttja erfarenheterna från det europeiska forumet för innovationsfrämjare för att bedöma huruvida en paneuropeisk ”sandlåda” för finansiella tjänster skulle tillhandahålla ytterligare fördelar för finansiell innovation. |
| --- | --- |

65.

| 66. | Europaparlamentet efterlyser insatser med fokus på att upprätthålla lika spelregler på grundval av gränsöverskridande dataåtkomst och en hög nivå av uppgiftsskydd och skydd av personlig integritet för konsumenterna, som skulle göra EU till en ram med höga standarder för cybersäkerhet, vilket i sin tur skulle bidra till kapitalmarknadsunionen. |
| --- | --- |

66.

EU:s roll på de globala marknaderna

| 67. | Europaparlamentet påpekar att Europa konkurrerar om kapital på en global marknad och att mer integrerade, väl reglerade, stabila, effektiva och resilienta europeiska kapitalmarknader därför är av avgörande betydelse för att skydda Europas ekonomiska suveränitet för att uppmuntra användningen av euron i tredjeländer och för att attrahera utländska investerare. Parlamentet anser att Förenade kungarikets utträde ur EU gör detta mål ännu viktigare och att det bör eftersträvas i enlighet med transparenta regelbaserade kriterier och inte från fall till fall. |
| --- | --- |

67.

| 68. | Europaparlamentet upprepar att EU-lagstiftningen föreskriver en möjlighet att betrakta tredjeländers regler som likvärdiga på grundval av en teknisk, proportionerlig och riskbaserad analys, och att sådana beslut bör fattas genom en delegerad akt. Parlamentet påminner om att EU ensidigt kan dra tillbaka alla beslut om likvärdighet och att alla avvikelser från EU:s regleringsstandarder ska övervakas noga. Parlamentet uppmanar kommissionen att i samarbete med ESA-myndigheterna, och när så är relevant med de nationella behöriga myndigheterna, inrätta ett dynamiskt övervakningssystem för likvärdighetssystem i händelse av avvikelser i reglering och tillsyn med avseende på tredjeländer, som skulle kunna innebära potentiella risker för EU med avseende på finansiell stabilitet, marknadstransparens, marknadsintegritet, investerar- och konsumentskydd och lika spelregler. Parlamentet betonar att kommissionen bör införa nödförfaranden för att återkalla likvärdighetsbeslut om det krävs snabba åtgärder, med hänsyn till de potentiella konsekvenserna av återkallande av ett likvärdighetsbeslut i nödsituationer. Parlamentet betonar behovet av att säkerställa att EU:s tillsynsmyndigheter har befogenheter att utöva direkt tillsyn i fall då verksamheter som bedrivs av företag i tredjeländer som erkänns inom ramen för EU:s likvärdighetsram kan påverka den finansiella stabiliteten, de välfungerande marknaderna eller investerarskyddet. |
| --- | --- |

68.

| 69. | Europaparlamentet påminner om behovet av att säkerställa interoperabilitet mellan EU:s regelverk och de internationellt godkända principerna från Baselkommittén för banktillsyn och rådet för finansiell stabilitet. |
| --- | --- |

69.

| 70. | Europaparlamentet efterlyser åtgärder för att stärka eurons internationella roll och användning genom att fullborda den ekonomiska och monetära unionen, kapitalmarknadsunionen och bankunionen, stödja utvecklingen av euroreferensvärden för råvarumarknader och stärka eurons roll som referensvaluta. |
| --- | --- |

70.

| 71. | Europaparlamentet anser att lika spelregler bör garanteras i framtida relationer med Förenade kungariket efter övergångsperioden och därmed främja stabiliteten för EU:s finansiella marknader. |
| --- | --- |

71.

| 72. | Europaparlamentet uppmanar EU:s finanssektor att vara förberedd på de många tekniska utmaningar som de kommer att ställas inför när det gäller att flytta handeln från London till EU. Parlamentet påminner om att ECB, ESRB, ESA-myndigheterna och kommissionen dragit slutsatsen att många marknadsaktörer skulle behöva minst 18 månader för att i någon betydande grad minska sin exponering mot centrala motparter i Förenade kungariket. Parlamentet noterar i detta sammanhang kommissionens beslut att bevilja Förenade kungariket likvärdighetsstatus i 18 månader i händelse av en brexit utan avtal. Parlamentet påminner om att likvärdighetsbeslut när som helst kan återkallas ensidigt av kommissionen, särskilt om tredjeländers regelverk avviker och villkoren för likvärdighet inte längre är uppfyllda. |
| --- | --- |

72.

o

o o

| 73. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, ESA-myndigheterna samt Europeiska centralbanken. |
| --- | --- |

73.

---

(1)  EUT C 265, 11.8.2017, s. 76.

(2)  EUT C 11, 12.1.2018, s. 24.

(3)  Antagna texter, P9_TA(2020)0165.

(4)  Europeiska kommissionens Årsrapport om europeiska små och medelstora företag 2018/2019.

(5)  Se till exempel följande: https://2degrees-investing.org/wp-content/uploads/2020/03/A-Large-Majority-of-Retail-Clients-Want-to-Invest-Sustainably.pdf

(6)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 345/2013 av den 17 april 2013 om europeiska riskkapitalfonder, (EUT L 115, 25.4.2013, s. 1).

(7)  EUT L 123, 19.5.2015, s. 98.

(8)  EUT C 58, 15.2.2018, s. 76.

---

| 29.9.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 395/101 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 395/101

---

P9_TA(2020)0267

En förstärkt ungdomsgaranti

Europaparlamentets resolution av den 8 oktober 2020 om ungdomsgarantin (2020/2764(RSP))

(2021/C 395/12)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 3 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) och artiklarna 145, 147 och 149 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 3 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) och artiklarna 145, 147 och 149 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget),

| — | med beaktande av den europeiska pelaren för sociala rättigheter som proklamerades av parlamentet, rådet och kommissionen i november 2017, särskilt dess fjärde princip ”Aktiva arbetsmarknadsåtgärder”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den europeiska pelaren för sociala rättigheter som proklamerades av parlamentet, rådet och kommissionen i november 2017, särskilt dess fjärde princip ”Aktiva arbetsmarknadsåtgärder”,

| — | med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 21 juli 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 21 juli 2020,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1304/2013 av den 17 december 2013 om Europeiska socialfonden och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1081/2006 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1304/2013 av den 17 december 2013 om Europeiska socialfonden och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1081/2006 (1),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/779 av den 20 maj 2015 om ändring av förordning (EU) nr 1304/2013, vad gäller ett ytterligare inledande förskott till operativa program som får stöd från sysselsättningsinitiativet för unga (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/779 av den 20 maj 2015 om ändring av förordning (EU) nr 1304/2013, vad gäller ett ytterligare inledande förskott till operativa program som får stöd från sysselsättningsinitiativet för unga (2),

| — | med beaktande av rådets beslut (EU) 2019/1181 av den 8 juli 2019 om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut (EU) 2019/1181 av den 8 juli 2019 om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (3),

| — | med beaktande av rådets rekommendation av den 22 april 2013 om att inrätta en ungdomsgaranti (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets rekommendation av den 22 april 2013 om att inrätta en ungdomsgaranti (4),

| — | med beaktande av Europeiska revisionsrättens särskilda rapporter nr 3/2015 EU:s ungdomsgaranti: Första stegen har tagits men det finns risker för genomförandet, nr 17/2015 Kommissionens stöd till insatsgrupper för ungdomars sysselsättning: ESF-finansieringen har omdirigerats men är inte tillräckligt inriktad på resultat, och nr 5/2017 Ungdomsarbetslösheten – har EU:s politik gjort någon skillnad? En bedömning av ungdomsgarantin och sysselsättningsinitiativet för unga, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska revisionsrättens särskilda rapporter nr 3/2015 EU:s ungdomsgaranti: Första stegen har tagits men det finns risker för genomförandet, nr 17/2015 Kommissionens stöd till insatsgrupper för ungdomars sysselsättning: ESF-finansieringen har omdirigerats men är inte tillräckligt inriktad på resultat, och nr 5/2017 Ungdomsarbetslösheten – har EU:s politik gjort någon skillnad? En bedömning av ungdomsgarantin och sysselsättningsinitiativet för unga,

| — | med beaktande av Internationella arbetsorganisationens (ILO) arbetsdokument nr 4/2015 The Youth Guarantee programme in Europe: Features, implementation and challenges samt Eurofounds rapport från 2015 Social inclusion of young people, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Internationella arbetsorganisationens (ILO) arbetsdokument nr 4/2015 The Youth Guarantee programme in Europe: Features, implementation and challenges samt Eurofounds rapport från 2015 Social inclusion of young people,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 1 juli 2020Stöd till ungdomssysselsättning: en väg till jobb för nästa generation (COM(2020)0276), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 1 juli 2020Stöd till ungdomssysselsättning: en väg till jobb för nästa generation (COM(2020)0276),

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådets rekommendation om en väg till jobb – en förstärkt ungdomsgaranti och om ersättande av rådets rekommendation av den 22 april 2013 om att inrätta en ungdomsgaranti (COM(2020)0277) och av det åtföljande arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar (SWD(2020)0124)), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådets rekommendation om en väg till jobb – en förstärkt ungdomsgaranti och om ersättande av rådets rekommendation av den 22 april 2013 om att inrätta en ungdomsgaranti (COM(2020)0277) och av det åtföljande arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar (SWD(2020)0124)),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 22 maj 2018 med titeln Engagera, sammanföra och stärka ungdomar EU:s nya ungdomsstrategi (COM(2018)0269) och rådets resolution av den 15 november 2018 om EU:s ungdomsstrategi 2019–2027 (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 22 maj 2018 med titeln Engagera, sammanföra och stärka ungdomar EU:s nya ungdomsstrategi (COM(2018)0269) och rådets resolution av den 15 november 2018 om EU:s ungdomsstrategi 2019–2027 (5),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 4 oktober 2016Ungdomsgarantin och sysselsättningsinitiativet för unga efter tre år (COM(2016)0646) och av det åtföljande arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar (SWD(2016)0323), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 4 oktober 2016Ungdomsgarantin och sysselsättningsinitiativet för unga efter tre år (COM(2016)0646) och av det åtföljande arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar (SWD(2016)0323),

| — | med beaktande av sin resolution av den 23 juli 2020 om slutsatserna från Europeiska rådets extra möte den 17–21 juli 2020 (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 23 juli 2020 om slutsatserna från Europeiska rådets extra möte den 17–21 juli 2020 (6),

| — | med beaktande av sin resolution av den 18 januari 2018 om genomförandet av sysselsättningsinitiativet för unga i medlemsstaterna (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 18 januari 2018 om genomförandet av sysselsättningsinitiativet för unga i medlemsstaterna (7),

| — | med beaktande av sin resolution av den 24 oktober 2017 om kontroll av utgifterna för EU:s ungdomsgaranti och övervakning av garantins kostnadseffektivitet (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 24 oktober 2017 om kontroll av utgifterna för EU:s ungdomsgaranti och övervakning av garantins kostnadseffektivitet (8),

| — | med beaktande av sin resolution av den 16 januari 2013 om att inrätta en ungdomsgaranti (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 16 januari 2013 om att inrätta en ungdomsgaranti (9),

| — | med beaktande av frågorna till rådet och kommissionen om en förstärkt ungdomsgaranti (O-000058/2020 – B9-0018/2020 och O-000059/2020 – B9-0019/2020), |
| --- | --- |

—

med beaktande av frågorna till rådet och kommissionen om en förstärkt ungdomsgaranti (O-000058/2020 – B9-0018/2020 och O-000059/2020 – B9-0019/2020),

| — | med beaktande av artiklarna 136.5 och 132.2 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 136.5 och 132.2 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av förslaget till resolution från utskottet för sysselsättning och sociala frågor, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till resolution från utskottet för sysselsättning och sociala frågor, och av följande skäl:

| A. | Sedan ungdomsgarantin inrättades 2013 har den skapat möjligheter och hjälpt över 24 miljoner unga att hitta jobb, vidareutbildning, lärlings- och praktikplatser. Före covid-19-krisen låg ungdomsarbetslösheten (i åldrarna 15–24 år) på i genomsnitt 14,9 procent, att jämföra med den högsta noteringen på 24,4 procent 2013. Detta tal är fortfarande mer än dubbelt så högt som det för den totala arbetslösheten (6,5 procent). Andelen atypiska anställningsformer är mycket hög bland ungdomar, med 43,8 procent av EU:s ungdomar i tidsbegränsad anställning. Ungdomsarbetslösheten döljer enorma skillnader mellan medlemsstaterna, och ligger för personer under 25 år till exempel på 40,8 procent i Spanien (juni 2020) och 33,6 procent i Grekland (april 2020). Alltför många ungdomar och osäkra anställningar och alltför många måste lämna sin region eller sitt land för att hitta ett anständigt arbete. |
| --- | --- |

A.

Sedan ungdomsgarantin inrättades 2013 har den skapat möjligheter och hjälpt över 24 miljoner unga att hitta jobb, vidareutbildning, lärlings- och praktikplatser. Före covid-19-krisen låg ungdomsarbetslösheten (i åldrarna 15–24 år) på i genomsnitt 14,9 procent, att jämföra med den högsta noteringen på 24,4 procent 2013. Detta tal är fortfarande mer än dubbelt så högt som det för den totala arbetslösheten (6,5 procent). Andelen atypiska anställningsformer är mycket hög bland ungdomar, med 43,8 procent av EU:s ungdomar i tidsbegränsad anställning. Ungdomsarbetslösheten döljer enorma skillnader mellan medlemsstaterna, och ligger för personer under 25 år till exempel på 40,8 procent i Spanien (juni 2020) och 33,6 procent i Grekland (april 2020). Alltför många ungdomar och osäkra anställningar och alltför många måste lämna sin region eller sitt land för att hitta ett anständigt arbete.

| B. | Ungdomsgarantin har fått fart på genomförandet av strukturreformer i de offentliga arbetsförmedlingarna och utbildningssystemen i medlemsstaterna. Garantin fick dock i det tidiga skedet ett ganska långsamt och ojämnt genomförande i medlemsstaterna, och flera brister lyftes fram av berörda parter och ungdomar i dess utformning och funktion i praktiken. I sin särskilda rapport nr 5/2017 kritiserade revisionsrätten de begränsade framstegen för ungdomsgarantin genom att dra slutsatsen att ungdomssysselsättningsinitiativets bidrag till uppnåendet av ungdomsgarantins mål i de fem besökta medlemsstaterna var mycket begränsat vid tidpunkten för revisionen, och att detta bidrag mer än tre år efter antagandet av rådets rekommendation inte nådde upp till de ursprungliga förväntningarna på lanseringen av ungdomsgarantin, som syftade till att ge alla unga som varken arbetar eller studerar ett bra erbjudande inom fyra månader. Kommissionen och medlemsstaterna har successivt infört justeringar och förbättrad vägledning i programmet, vilket gör ungdomsgarantin och ungdomssysselsättningsinitiativet till viktiga verktyg i kampen mot ungdomsarbetslösheten i EU. |
| --- | --- |

B.

Ungdomsgarantin har fått fart på genomförandet av strukturreformer i de offentliga arbetsförmedlingarna och utbildningssystemen i medlemsstaterna. Garantin fick dock i det tidiga skedet ett ganska långsamt och ojämnt genomförande i medlemsstaterna, och flera brister lyftes fram av berörda parter och ungdomar i dess utformning och funktion i praktiken. I sin särskilda rapport nr 5/2017 kritiserade revisionsrätten de begränsade framstegen för ungdomsgarantin genom att dra slutsatsen att ungdomssysselsättningsinitiativets bidrag till uppnåendet av ungdomsgarantins mål i de fem besökta medlemsstaterna var mycket begränsat vid tidpunkten för revisionen, och att detta bidrag mer än tre år efter antagandet av rådets rekommendation inte nådde upp till de ursprungliga förväntningarna på lanseringen av ungdomsgarantin, som syftade till att ge alla unga som varken arbetar eller studerar ett bra erbjudande inom fyra månader. Kommissionen och medlemsstaterna har successivt infört justeringar och förbättrad vägledning i programmet, vilket gör ungdomsgarantin och ungdomssysselsättningsinitiativet till viktiga verktyg i kampen mot ungdomsarbetslösheten i EU.

| C. | Kampen mot ungdomsarbetslösheten är en politisk prioritet som delas av parlamentet, kommissionen och medlemsstaterna och som bidrar till att uppnå unionens mål om hållbar tillväxt och högkvalitativa arbetstillfällen och är i linje med den europeiska pelaren för sociala rättigheter. |
| --- | --- |

C.

Kampen mot ungdomsarbetslösheten är en politisk prioritet som delas av parlamentet, kommissionen och medlemsstaterna och som bidrar till att uppnå unionens mål om hållbar tillväxt och högkvalitativa arbetstillfällen och är i linje med den europeiska pelaren för sociala rättigheter.

| D. | I sina politiska prioriteringar tillkännagav kommissionens ordförande, Ursula von der Leyen, att hon skulle omvandla ungdomsgarantin till ett permanent instrument för att bekämpa ungdomsarbetslösheten och att den bör ha en ökad budget samt regelbunden rapportering för att se till att den infriar sina löften i varje medlemsstat. |
| --- | --- |

D.

I sina politiska prioriteringar tillkännagav kommissionens ordförande, Ursula von der Leyen, att hon skulle omvandla ungdomsgarantin till ett permanent instrument för att bekämpa ungdomsarbetslösheten och att den bör ha en ökad budget samt regelbunden rapportering för att se till att den infriar sina löften i varje medlemsstat.

| E. | Covid-19-pandemin har utlöst en ekonomisk och social kris av aldrig tidigare skådat slag, vilket har lett till att arbetslösheten i EU ökar och miljontals människor riskerar att förlora sina jobb. I juni 2020 uppgick ungdomsarbetslösheten till 16,8 procent i hela EU, en siffra som fortfarande förväntas fortsätta att stiga kraftigt, i och med att man vet att ungdomar riskerar att drabbas hårdast, vilket vara fallet under krisen 2008. En hög ungdomsarbetslöshet är skadlig för de berörda personerna och leder ofta till så kallade ”märkningseffekter”. Dessa skadliga effekter kommer särskilt att drabba det ökande antalet långtidsarbetslösa ungdomar men även samhället i stort, och därför behövs kraftfulla och riktade politiska insatser. Investeringar i unga européers humankapital kommer att bidra till att stärka de europeiska ekonomierna och samhällena och göra dem mer inkluderande och motståndskraftiga. En kvalificerad, kreativ och innovativ arbetskraft är en förutsättning för ett konkurrenskraftigt Europa. |
| --- | --- |

E.

Covid-19-pandemin har utlöst en ekonomisk och social kris av aldrig tidigare skådat slag, vilket har lett till att arbetslösheten i EU ökar och miljontals människor riskerar att förlora sina jobb. I juni 2020 uppgick ungdomsarbetslösheten till 16,8 procent i hela EU, en siffra som fortfarande förväntas fortsätta att stiga kraftigt, i och med att man vet att ungdomar riskerar att drabbas hårdast, vilket vara fallet under krisen 2008. En hög ungdomsarbetslöshet är skadlig för de berörda personerna och leder ofta till så kallade ”märkningseffekter”. Dessa skadliga effekter kommer särskilt att drabba det ökande antalet långtidsarbetslösa ungdomar men även samhället i stort, och därför behövs kraftfulla och riktade politiska insatser. Investeringar i unga européers humankapital kommer att bidra till att stärka de europeiska ekonomierna och samhällena och göra dem mer inkluderande och motståndskraftiga. En kvalificerad, kreativ och innovativ arbetskraft är en förutsättning för ett konkurrenskraftigt Europa.

| F. | Ungdomar drabbas oproportionellt hårt i tider av ekonomisk kris (10). Att bekämpa den ekonomiska krisen till följd av covid-19-pandemin kommer att vara avgörande för att undvika hög ungdomsarbetslöshet. En av sex ungdomar med anställning före covid-19-pandemin har förlorat sitt arbete eller sagts upp. Arbetstiden bland förvärvsarbetande ungdomar minskade med nästan en fjärdedel, och två av fem ungdomar rapporterade en att deras inkomster minskat; ungdomar i låginkomstländer är de som är mest utsatta för kortare arbetstid och minskade inkomster. |
| --- | --- |

F.

Ungdomar drabbas oproportionellt hårt i tider av ekonomisk kris (10). Att bekämpa den ekonomiska krisen till följd av covid-19-pandemin kommer att vara avgörande för att undvika hög ungdomsarbetslöshet. En av sex ungdomar med anställning före covid-19-pandemin har förlorat sitt arbete eller sagts upp. Arbetstiden bland förvärvsarbetande ungdomar minskade med nästan en fjärdedel, och två av fem ungdomar rapporterade en att deras inkomster minskat; ungdomar i låginkomstländer är de som är mest utsatta för kortare arbetstid och minskade inkomster.

| G. | Isoleringsåtgärderna har orsakat ett plötsligt avbrott i ungdomars formella och informella utbildning och i fråga om traineeplatser, praktikplatser och lärlingsplatser samt arbetstillfällen, vilket har påverkat deras inkomst, inkomstpotential och välbefinnande, inbegripet deras hälsa och framför allt deras psykiska hälsa. Åtgärder för att bekämpa ungdomsarbetslöshet bör ta itu med problemets flerdimensionella karaktär. |
| --- | --- |

G.

Isoleringsåtgärderna har orsakat ett plötsligt avbrott i ungdomars formella och informella utbildning och i fråga om traineeplatser, praktikplatser och lärlingsplatser samt arbetstillfällen, vilket har påverkat deras inkomst, inkomstpotential och välbefinnande, inbegripet deras hälsa och framför allt deras psykiska hälsa. Åtgärder för att bekämpa ungdomsarbetslöshet bör ta itu med problemets flerdimensionella karaktär.

| H. | Unga personer med funktionsnedsättning har drabbats särskilt hårt av pandemins effekter och löper nu en ännu större risk för socioekonomisk utestängning. Det är nödvändigt att sätta in riktade åtgärder för att stödja deras integration på arbetsmarknaden och säkerställa deras tillgång till service av god kvalitet, samtidigt som man ser till att de inte drabbas av diskriminering eller hinder av något slag, inbegripet finansiella hinder. |
| --- | --- |

H.

Unga personer med funktionsnedsättning har drabbats särskilt hårt av pandemins effekter och löper nu en ännu större risk för socioekonomisk utestängning. Det är nödvändigt att sätta in riktade åtgärder för att stödja deras integration på arbetsmarknaden och säkerställa deras tillgång till service av god kvalitet, samtidigt som man ser till att de inte drabbas av diskriminering eller hinder av något slag, inbegripet finansiella hinder.

| I. | Ungdomar löper större risk att sägas upp på grund av att de oftare arbetar i den informella ekonomin, under atypiska anställningsformer, med litet eller inget socialt skydd och för att de saknar yrkeserfarenhet. |
| --- | --- |

I.

Ungdomar löper större risk att sägas upp på grund av att de oftare arbetar i den informella ekonomin, under atypiska anställningsformer, med litet eller inget socialt skydd och för att de saknar yrkeserfarenhet.

| J. | Andelen i atypiska anställningsformer, såsom plattformsarbete eller s.k. gigarbete, är väldigt hög bland unga människor, och atypiskt arbete ger sämre anställningstrygghet och begränsad eller ingen tillgång till socialt skydd, vilket gör det mer sannolikt att unga människor blir arbetslösa under en kris som covid-19-pandemin, samtidigt som deras tillgång till socialt skydd begränsas. |
| --- | --- |

J.

Andelen i atypiska anställningsformer, såsom plattformsarbete eller s.k. gigarbete, är väldigt hög bland unga människor, och atypiskt arbete ger sämre anställningstrygghet och begränsad eller ingen tillgång till socialt skydd, vilket gör det mer sannolikt att unga människor blir arbetslösa under en kris som covid-19-pandemin, samtidigt som deras tillgång till socialt skydd begränsas.

| K. | Det är viktigt att understryka skillnaden mellan andelen arbetslösa respektive andelen som står utanför arbetskraften för att bättre förstå krisens omfattning bland unga människor, eftersom en ökning av den icke förvärvsarbetande befolkningen också kan leda till en statistisk minskning av arbetslösheten. Flera medlemsstater har sett en större ökning av den icke förvärvsarbetande befolkningen än av arbetslösheten, både på grund av att människor under krisen har slutat leta efter arbete och även på grund av införandet av offentliga arbetsmarknadsåtgärder såsom system för korttidsarbete och blockerade uppsägningar. |
| --- | --- |

K.

Det är viktigt att understryka skillnaden mellan andelen arbetslösa respektive andelen som står utanför arbetskraften för att bättre förstå krisens omfattning bland unga människor, eftersom en ökning av den icke förvärvsarbetande befolkningen också kan leda till en statistisk minskning av arbetslösheten. Flera medlemsstater har sett en större ökning av den icke förvärvsarbetande befolkningen än av arbetslösheten, både på grund av att människor under krisen har slutat leta efter arbete och även på grund av införandet av offentliga arbetsmarknadsåtgärder såsom system för korttidsarbete och blockerade uppsägningar.

| L. | Avtal som ger låga inkomster och otrygga anställningsavtal, falskt egenföretagande, brist på grundläggande socialt skydd och åldersdiskriminerande praxis är anställningsvillkor som miljoner ungdomar upplever. Andelen unga människor som står utanför arbetskraften har ökat i de flesta medlemsstaterna och bland unga som varken arbetar eller studerar har klyftan mellan könen också ökat under denna period. Många ungdomar pendlar mellan arbete och arbetslöshet, står utanför arbetskraften eller fastnar i otrygga atypiska anställningsformer. Unga människor löper större risk än andra att förlora sitt arbete på grund av automatisering. |
| --- | --- |

L.

Avtal som ger låga inkomster och otrygga anställningsavtal, falskt egenföretagande, brist på grundläggande socialt skydd och åldersdiskriminerande praxis är anställningsvillkor som miljoner ungdomar upplever. Andelen unga människor som står utanför arbetskraften har ökat i de flesta medlemsstaterna och bland unga som varken arbetar eller studerar har klyftan mellan könen också ökat under denna period. Många ungdomar pendlar mellan arbete och arbetslöshet, står utanför arbetskraften eller fastnar i otrygga atypiska anställningsformer. Unga människor löper större risk än andra att förlora sitt arbete på grund av automatisering.

| M. | Kvinnor, särskilt unga kvinnor, utsätts för dubbel diskriminering på grund av att de är unga och för att de är kvinnor, till följd av en oroande obalans på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

M.

Kvinnor, särskilt unga kvinnor, utsätts för dubbel diskriminering på grund av att de är unga och för att de är kvinnor, till följd av en oroande obalans på arbetsmarknaden.

| N. | Pandemin kan komma att vidga ojämlikheten i samhället, inbegripet den digitala klyftan som fortsätter att utgöra ett allvarligt problem i EU som helhet och i medlemsstaterna. Bristen på ordentlig tillgång till bredband och lämplig it-utrustning för ungdomar i allmänhet, och i samband med distansundervisning och distansarbete, skulle kunna leda till ytterligare ojämlikhet, utestängning och diskriminering. |
| --- | --- |

N.

Pandemin kan komma att vidga ojämlikheten i samhället, inbegripet den digitala klyftan som fortsätter att utgöra ett allvarligt problem i EU som helhet och i medlemsstaterna. Bristen på ordentlig tillgång till bredband och lämplig it-utrustning för ungdomar i allmänhet, och i samband med distansundervisning och distansarbete, skulle kunna leda till ytterligare ojämlikhet, utestängning och diskriminering.

| O. | Den föregående krisen visade att om ungdomar inte får praktikplatser och anställningar av hög kvalitet – på grundval av skriftliga avtal och anständiga arbetsvillkor, inbegripet en lön som går att leva på, yrkesvägledning och fortbildning – kommer det än en gång att finnas en stor risk för att de tvingas acceptera otrygga anställningar, lämna sitt land för att hitta arbete eller skriva in sig på utbildning eller yrkesutbildning, trots att de söker ett riktigt arbete. |
| --- | --- |

O.

Den föregående krisen visade att om ungdomar inte får praktikplatser och anställningar av hög kvalitet – på grundval av skriftliga avtal och anständiga arbetsvillkor, inbegripet en lön som går att leva på, yrkesvägledning och fortbildning – kommer det än en gång att finnas en stor risk för att de tvingas acceptera otrygga anställningar, lämna sitt land för att hitta arbete eller skriva in sig på utbildning eller yrkesutbildning, trots att de söker ett riktigt arbete.

| P. | Den låga kvaliteten på erbjudanden inom ramen för ungdomsgarantin är en av dess största brister. Praktik som tillhandahålls inom ramen för ungdomsgarantin måste inte bara betalas ut utan även vara begränsad i längd och antal, så att ungdomar inte fastnar i upprepade praktiktjänstgöringar som aldrig upphör och utnyttjas som billig eller till och med gratis arbetskraft, och utan socialt skydd och pensionsrättigheter. Studier visar att den nuvarande generationen ungdomar får sitt första riktiga arbete de första åren efter att de fyllt trettio. |
| --- | --- |

P.

Den låga kvaliteten på erbjudanden inom ramen för ungdomsgarantin är en av dess största brister. Praktik som tillhandahålls inom ramen för ungdomsgarantin måste inte bara betalas ut utan även vara begränsad i längd och antal, så att ungdomar inte fastnar i upprepade praktiktjänstgöringar som aldrig upphör och utnyttjas som billig eller till och med gratis arbetskraft, och utan socialt skydd och pensionsrättigheter. Studier visar att den nuvarande generationen ungdomar får sitt första riktiga arbete de första åren efter att de fyllt trettio.

| Q. | Den nuvarande generationen ungdomar är högkvalificerad. Kompetensutveckling, omskolning och kompetenshöjning är inte det enda svaret på bristen på arbetstillfällen för ungdomar. Däremot är skapande av hållbara arbetstillfällen av god kvalitet avgörande för deras stabilitet. |
| --- | --- |

Q.

Den nuvarande generationen ungdomar är högkvalificerad. Kompetensutveckling, omskolning och kompetenshöjning är inte det enda svaret på bristen på arbetstillfällen för ungdomar. Däremot är skapande av hållbara arbetstillfällen av god kvalitet avgörande för deras stabilitet.

| R. | Sysselsättningsprogram kan påverka arbetslösheten men kan inte ersätta mer omfattande insatser för att uppmuntra till flexiblare arbetsmarknader. Hinder på arbetsmarknaden har särskilt skadliga effekter på ungdomar, driver upp arbetslösheten och gör nya generationer sårbara. Forskning (11) har visat att det behövs både aktiva arbetsmarknadsåtgärder och system för socialt skydd baserade på gränsen för fattigdomsrisk för att undvika en situation där åtgärder helt enkelt omvandlar sysselsättningsmöjligheterna till ett nollsummespel mellan undergrupper av utsatta personer. |
| --- | --- |

R.

Sysselsättningsprogram kan påverka arbetslösheten men kan inte ersätta mer omfattande insatser för att uppmuntra till flexiblare arbetsmarknader. Hinder på arbetsmarknaden har särskilt skadliga effekter på ungdomar, driver upp arbetslösheten och gör nya generationer sårbara. Forskning (11) har visat att det behövs både aktiva arbetsmarknadsåtgärder och system för socialt skydd baserade på gränsen för fattigdomsrisk för att undvika en situation där åtgärder helt enkelt omvandlar sysselsättningsmöjligheterna till ett nollsummespel mellan undergrupper av utsatta personer.

| S. | I 2019 års riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik uppmanas medlemsstaterna att fortsätta att ta itu med ungdomsarbetslösheten och problemet med unga som varken arbetar eller studerar genom att förebygga att unga hoppar av skolan samt strukturella förbättringar av övergången från skola till arbete, bland annat genom att ungdomsgarantin genomförs fullt ut. |
| --- | --- |

S.

I 2019 års riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik uppmanas medlemsstaterna att fortsätta att ta itu med ungdomsarbetslösheten och problemet med unga som varken arbetar eller studerar genom att förebygga att unga hoppar av skolan samt strukturella förbättringar av övergången från skola till arbete, bland annat genom att ungdomsgarantin genomförs fullt ut.

| T. | Förslaget till rådets rekommendation om en förstärkt ungdomsgaranti bygger på erfarenheter och lärdomar från genomförandet av ungdomsgarantin sedan 2013 och syftar till att nå ut till fler unga, då åldersgruppen utvidgas till att omfatta alla personer under 30 år, och hjälpa dem att utveckla färdigheter och få arbetslivserfarenhet inom ramen för ett modernt yrkesutbildningssystem. |
| --- | --- |

T.

Förslaget till rådets rekommendation om en förstärkt ungdomsgaranti bygger på erfarenheter och lärdomar från genomförandet av ungdomsgarantin sedan 2013 och syftar till att nå ut till fler unga, då åldersgruppen utvidgas till att omfatta alla personer under 30 år, och hjälpa dem att utveckla färdigheter och få arbetslivserfarenhet inom ramen för ett modernt yrkesutbildningssystem.

| U. | För nästa programperiod 2021–2027 kommer ungdomsgarantin att finansieras genom Europeiska socialfonden plus (ESF+), som nu omfattar ungdomssysselsättningsinitiativet, som är det huvudsakliga finansieringsprogrammet för ungdomsgarantin. Det europeiska återhämtningsinstrumentet kommer genom faciliteten för återhämtning och resiliens och React-EU att ge ytterligare stöd till sysselsättningsåtgärder för unga. Investeringar i utbildning, som är anpassade till den digitala och gröna omställningen, kommer att finansieras genom Europeiska regionala utvecklingsfonden. Medlemsstaterna kan, på begäran och efter att i förväg fastställda kriterier uppfylls, få medel från instrumentet för tekniskt stöd för att finansiera utarbetandet och genomförandet av strukturreformer, bland annat inom utbildningspolitiken och arbetsmarknadspolitiken. |
| --- | --- |

U.

För nästa programperiod 2021–2027 kommer ungdomsgarantin att finansieras genom Europeiska socialfonden plus (ESF+), som nu omfattar ungdomssysselsättningsinitiativet, som är det huvudsakliga finansieringsprogrammet för ungdomsgarantin. Det europeiska återhämtningsinstrumentet kommer genom faciliteten för återhämtning och resiliens och React-EU att ge ytterligare stöd till sysselsättningsåtgärder för unga. Investeringar i utbildning, som är anpassade till den digitala och gröna omställningen, kommer att finansieras genom Europeiska regionala utvecklingsfonden. Medlemsstaterna kan, på begäran och efter att i förväg fastställda kriterier uppfylls, få medel från instrumentet för tekniskt stöd för att finansiera utarbetandet och genomförandet av strukturreformer, bland annat inom utbildningspolitiken och arbetsmarknadspolitiken.

| 1. | Europaparlamentet välkomnar förslaget till rådets rekommendation om en förstärkt ungdomsgaranti och kommissionens avsikt att införa strukturella förbättringar på grundval av erfarenheterna från finanskrisen 2008 samt genomförandet av detta instrument. Rådets rekommendationer är dock inte bindande för medlemsstaterna och alla medlemsstater följer inte rådets rekommendation, vilket innebär att unga hamnar på efterkälken. Parlamentet anser att det är dags att göra ungdomsgarantin bindande i stället för frivillig. Parlamentet uppmanar återigen kommissionen att lägga fram en ungdomsgaranti som är bindande för alla medlemsstater. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet understryker att för att bekämpa ungdomsarbetslösheten och nå kvalitativa och varaktiga resultat behövs det en flerdimensionell strategi som består av aktiv och passiv arbetsmarknadspolitik, effektiv social inkludering samt sociala tjänster, hälsovård och bostäder för unga. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet understryker att i den förstärkta ungdomsgarantin måste man lösa problemen i den tidigare strategin, som byggde på anställbarhet, och i stället verka för att inom rimlig tid finna kvalitativa och fasta arbetstillfällen för alla deltagande unga. Parlamentet betonar att man genom ungdomsgarantin inte får institutionalisera osäkra anställningar bland unga, i synnerhet inte den atypiska status som medför extremt låga löner, bristande socialt skydd, bristande arbetstrygghet, falskt egenföretagande och utsatta jobb, i stället för korrekt, avlönad anställning. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet ser positivt på att den förstärkta ungdomsgarantin kommer att omfatta en bredare åldersgrupp för att inkludera unga i åldern 15–29 år och att en mer individanpassad och riktad strategi kommer att tillämpas på unga som varken arbetar eller studerar och som tar hänsyn till om det är tillfälligt eller under en längre tid. Parlamentet ser också positivt på arbetet med att göra ungdomsgarantin mer inkluderande och att undvika alla former av diskriminering, inbegripet av förfördelade och sårbara grupper, minoriteter i fråga om ras och etniskt ursprung, migranter och flyktingar, unga med funktionsnedsättning och sådana som bor i avlägsna områden, landsbygdsområden, missgynnade stadsområden, de yttersta randområdena eller öregioner. Parlamentet uttrycker sin oro över obalansen på arbetsmarknaden där kvinnor i allmänhet, och unga kvinnor i synnerhet, utsätts för dubbel diskriminering genom att vara både unga och kvinnor. Kommissionen måste beakta unga kvinnors behov när den vidtar åtgärder för att minska könsklyftan. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet välkomnar att könsaspekten inkluderas i ungdomsgarantin. Parlamentet konstaterar dock att under de senaste åren har könsklyftan ökat bland unga som varken arbetar eller studerar och att ha en familj utgör ett hinder för anställning av unga kvinnor. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att införa bindande åtgärder för att undvika diskriminering på grund av den arbetssökandes kön eller familjesituation. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet understryker att gruppen med unga som varken arbetar eller studerar består av olika undergrupper, såsom unga med funktionsnedsättning, bostadslösa, unga romer, unga migranter och unga flyktingar, som har varierande behov och som behöver specifika, skräddarsydda lösningar, till exempel garanterat rimligt boende och anpassad arbetsinkomst med fortsatt handikappersättning för personer med funktionsnedsättning. I detta sammanhang är det viktigt att ha korrekt statistik och lämpliga sätt att identifiera dessa undergrupper samt att kunna vidta andra åtgärder för unga som går länge utan att arbeta eller studera och som ofta kommer från eftersatta socioekonomiska miljöer och möter intersektionell diskriminering inom bland annat utbildning och sysselsättning, vilka det behövs effektiva uppsökande program för. Parlamentet understryker att för att nå dessa målgrupper bör ungdomsgarantin byggas in i en tydlig social- och välfärdspolitik, såsom tillgång till socialförsäkringssystem, inklusive arbetslöshetsersättning och minimiinkomst, barnomsorg, hälsovårdstjänster, lämpliga, betalbara och tillgängliga bostäder och psykologiskt stöd, för att se till att alla ungdomar har tillgång till programmet. Parlamentet insisterar på att diskriminering av unga, oavsett grund, måste bekämpas aktivt genom ungdomsgarantisystemen. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet välkomnar rekommendationen till medlemsstaterna om att stärka systemen för tidig varning i syfte att identifiera unga personer som riskerar att hamna i gruppen unga som varken arbetar eller studerar. Parlamentet är övertygat om att förebyggande åtgärder, såsom bedömning av färdigheter och karriärs- och yrkesvägledning, som syftar till att hjälpa skolavhoppare att hitta sysselsättning eller påbörja en utbildning innan de blir arbetslösa, kan på lång sikt leda till färre unga som varken arbetar eller studerar om de genomförs på rätt sätt och det finns tillgång till inkluderande och icke-diskriminerande ordinarie utbildning. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet stöder tanken på att utvärdera kunskaperna hos alla unga som inte arbetar eller studerar och som registrerar sig för ungdomsgarantin, i synnerhet vad gäller deras digitala kunskaper, till förslaget om att stärka deras digitala, språkliga och mjuka sociala kunskaper genom förberedande utbildning samt till kunskapshöjande åtgärder och omskolning mot gröna kunskaper, företagande, ekonomi och ledarskap genom individualiserad karriärvägledning. Parlamentet understryker i detta sammanhang betydelsen av informella och icke-formella kunskaper. Dessutom behöver man utvärdera ägandet av digital utrustning och uppkopplingsmöjligheterna för alla unga som inte arbetar eller studerar samtidigt som man utvärderar deras digitala kunskaper. Parlamentet anser dessutom att unga som registrerar sig för ungdomsgarantisystemen bör ges stöd för att utveckla sina sociala och generella färdigheter, då detta skulle göra det lättare för dem att hantera övergångarna och möta en snabbt föränderlig arbetsmarknad. Sådan skräddarsydd utbildning bör syfta till att möta kompetensbristerna på arbetsmarknaden. Parlamentet anser att lärlingsplatser kan spela en viktig roll i detta sammanhang eftersom de bidrar till att bättre förbereda unga för arbeten där det råder stor efterfrågan, och därmed bidrar till en hållbar integration på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen medlemsstaterna att se till att ungdomar som registrerar sig för ungdomsgarantisystem erbjuds kvalitativa, diversifierade och skräddarsydda arbetstillfällen, utbildning, lärlings- eller praktikplatser med rättvis ersättning, och att arbetserbjudanden anpassas till de relevanta principerna i den europeiska pelaren för sociala rättigheter, som garanterar rätten till rättvis och lika behandling när det gäller arbetsvillkor, inklusive en arbetsmiljö som är anpassad till personer med funktionsnedsättning, tillgång till socialt skydd och utbildning och rimlig varaktighet på provanställningar samt som förbjuder missbruk av atypiska anställningsformer. Parlamentet insisterar på att erbjudanden inom ramen för den förstärkta ungdomsgarantin inte på några villkor får bidra till social dumping, lönedumping, fattigdom på arbetsplatsen och unga människors utsatthet. Parlamentet upprepar att lärlingsplatserna kan vara en del av yrkesutbildningen och påminner om att lärlingsavtal bör vara skriftliga och juridiskt bindande avtal som specificerar vilka uppgifter lärlingen ska utföra och fastställer en rimlig ersättning. Parlamentet anser att målet för ungdomsgarantin måste vara anställning och att lärlingsplatser inte får användas som ersättning för fasta arbetstillfällen. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet efterlyser en kvalitetsgaranti som innebär att personer som har slutfört sin utbildning under covid-19-krisen kan göra (eller göra om) praktik- och/eller lärlingskurser även efter att de ha fått sin slutliga examen och/eller har avslutat sin praktik- eller lärlingsperiod, i syfte att täppa till eventuella luckor i sin utbildning om dessa ställdes in, förkortades eller inskränktes på något annat sätt när covid-19-åtgärderna vidtogs. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet insisterar på att rådets rekommendation måste innehålla tydliga och bindande kvalitetskriterier för erbjudandena och uppmanar kommissionen att utveckla en kvalitetsram som styr ungdomsgarantin. Parlamentet är övertygat om att en sådana ram skulle bidra till att stärka programmet och göra det till ett effektivare verktyg för att skapa en framgångsrik övergång på arbetsmarknaden. Parlamentet uppmanar kommissionen att se över befintliga europeiska instrument såsom kvalitetskriterierna för praktikprogram och den europeiska ramen för ändamålsenliga lärlingsutbildningar av god kvalitet samt att införa kvalitetskriterier för det erbjudande som ges till unga, inklusive principen om rättvis ersättning till traineer och praktikanter, tillgång till socialt skydd, hållbara arbetstillfällen och sociala rättigheter. Parlamentet betonar att man genom dessa kriterier kan säkerställa att programmet bidrar till unga att få en stabil och kvalitativ sysselsättning och till könsbalanserade möjligheter för ungdomar inom alla branscher; möjligheter som ger långsiktig säkerhet, socialt skydd samt jämlika och anständiga arbetsförhållanden och inte bidrar till att skapa utsatta arbeten. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att utveckla program som stödjer företagande, i synnerhet inom territorier där det finns en svag industriell bas. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att sprida god praxis när det gäller sociala investeringar för att främja ett mer inkluderande samhälle och återställa balansen mellan ekonomiska och sociala framsteg. Parlamentet understryker betydelsen av både aktiva arbetsmarknadsåtgärder och sociala skyddssystem för att undvika ett nollsummespel där man flyttar sysselsättning mellan olika undergrupper av utsatta personer, och då i synnerhet unga som inte arbetar eller studerar. Kommissionen uppmanas att genomföra en studie av kopplingarna mellan unga människor utan socialt skydd och otrygga anställningar för unga. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet tror starkt på målet att förbättra ungas socioekonomiska förhållande genom ett korrekt genomförande av den förstärkta ungdomsgarantin. Parlamentet upprepar sin ståndpunkt om att ersättningen bör stå i proportion till det arbete som utförs, den berörda personens färdigheter och erfarenheter och behovet av att ge praktikanter, traineer och lärlingar på arbetsmarknaden utanför utbildningarna möjlighet att få vardagsekonomin att gå ihop. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att, i samarbete med parlamentet och med respekt för subsidiaritetsprincipen, föreslå vägar framåt för att införa ett gemensamt rättsligt instrument och säkerställa och stärka en rättvis ersättning vid praktik-, trainee- och lärlingsplatser på EU:s arbetsmarknad. Parlamentet fördömer systemet med obetalda praktik-, trainee- och lärlingsplatser då detta utgör en form av utnyttjande av ungdomar och bryter mot deras sociala rättigheter. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet kräver att finansieringen av ungdomsgarantin ska stärkas inför nästa programperiod 2021–2027, genom en ökning av ESF+ och rimliga tematiska koncentrationer. Parlamentet betonar att kommissionens ändrade förslag om ESF+ av den 28 maj 2020 innehåller ett krav på att medlemsstater som överskrider EU:s genomsnittliga andel unga som varken arbetar eller studerar under 2019 ska avsätta minst 15 procent av sina medel från ESF+ inom ramen för delad förvaltning till riktade åtgärder och strukturreformer för att stödja sysselsättning och yrkesutbildning för unga, särskilt i samband med genomförandet av ungdomsgarantisystemen. Parlamentet är mycket kritiskt till att Europeiska rådet i sina slutsatser av den 21 juli 2020 avsevärt minskade detta belopp till 10 procent, vilket går stick i stäv med unionens ambition att investera i unga. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet påminner om sin ståndpunkt vid första behandlingen som antogs den 4 april 2019 och inkluderar ett ytterligare krav om att alla medlemsstater, inte bara dem vars genomsnittliga andel unga som varken arbetar eller studerar överstiger unionsgenomsnittet, bör investera minst 3 % av sina resurser från ESF+ i delad förvaltning för att bekämpa ungdomsarbetslösheten, i synnerhet i samband med ungdomsgarantisystemen, under nästa programperiod 2021–2027. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet vill att medlemsstaterna och kommissionen ska ha i åtanke att andelen unga som inte arbetar eller studerar är den enda faktor som beaktas i besluten om att tilldela medlen. Parlamentet anser att denna andel visserligen visar vilka som inte befinner sig i utbildning eller sysselsättning men tar inte alls hänsyn till den stora andel unga som befinner sig i ofrivilligt deltidsarbete, har tvingats lämna landet för att hitta ett anständigt arbete, utför odeklarerat arbete eller arbetar men ändå lever i fattigdom. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen medlemsstaterna att visa ett starkt engagemang för att fullt ut genomföra ungdomsgarantin. Parlamentet betonar att unionsfinansieringen inte ersätter den nationella budgeten utan kompletterar den. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet påminner om att den förstärkta ungdomsgarantin kan spela en viktig roll för att hjälpa medlemsstaterna att investera i samband med den europeiska gröna given för att skapa sysselsättningsmöjligheter i en klimatneutral, energieffektiv och cirkulär ekonomi och ha en kunnig arbetskraft för dessa arbetstillfällen där man ser till att inga unga, i synnerhet inte de som tillhör missgynnade grupper, hamnar på efterkälken vid övergången till en klimatneutral ekonomi. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet upprepar behovet av en mer ändamålsenlig användning av medlen. Parlamentet förväntar sig att de rationaliserade reglerna för programplanering och genomförande inom ramen för ESF+ leder till minskade administrativa kostnader för stödmottagarna, inklusive förenklade rapporteringsrutiner. Parlamentet förväntar sig att medlemsstaterna omsorgsfullt använder medel till ungdomsprogram som kommer att underlätta ungdomssysselsättningen. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet understryker behovet av att maximera eventuella synergieffekter mellan ungdomsgarantin och andra relevanta EU-medel och EU-instrument, däribland faciliteten för återhämtning och resiliens, den europeiska barngarantin, Erasmus+, InvestEU, Horisont Europa och fonden för en rättvis omställning, även i samband med REACT-EU och de nationella återhämtningsplanerna. I detta sammanhang uppmanas medlemsstaterna att prioritera stöd till sysselsättning för unga såväl i dessa planer som i sina planer för återhämtning och resiliens samt inom REACT-EU. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att använda SURE-instrumentets resurser för att stödja åtgärder för unga traineer och praktikanter, såsom inkomststöd och korttidsarbete. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet insisterar på att kommissionen ska förbättra sin övervakning av genomförandet och rapporteringen av resultaten av ungdomsgarantin, vilket ska inkludera att övervaka mottagarna inom ungdomsgarantisystemen och vilka erbjudanden de får, i syfte att säkerställa att den nya ramen för kvalitetsstandarder under den förstärkta ungdomsgarantin följs och att deltagarna i ungdomsgarantisystemen får långsiktig sysselsättning. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet understryker att en förbättrad datainsamling är nödvändig för att skapa en hållbar integrering på arbetsmarknaden för mottagarna och använda ungdomsgarantin på ett effektivt sätt. Parlamentet uppmanar revisionsrätten att ta fram uppföljningsrapporter om genomförandet av ungdomsgarantisystemen. Parlamentet anser i detta sammanhang att det är viktigt att kommissionen genomför en studie av kopplingarna mellan unga människor i arbeten som saknar socialt skydd och otrygga anställningar. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet betonar att för ett effektivt genomförande av ungdomsgarantisystemen och för att främja tillgången till stabila och hållbara arbetstillfällen är det framför allt vid utbyte av bästa praxis mellan medlemsstaterna av avgörande betydelse att man stärker partnerskapen mellan ungdomsgarantileverantörer och relevanta aktörer, såsom regionala och lokala myndigheter, arbetsmarknadens parter (arbetsgivare och fackföreningar), utbildningsanstalter, ungdomsarbete, tillhandahållare av solidaritets- och samhällsverksamhet, handelskammare, hantverkskammare, ungdomsorganisationer och andra civilsamhällesorganisationer, däribland icke-statliga organisationer som arbetar med personer med funktionsnedsättning. Parlamentet vill att dessa intressenter ska inkluderas i utformningen, genomförandet och utvärderingen av ungdomsgarantisystemen för att säkerställa effektiviteten. Medlemsstaterna uppmanas eftertryckligen att förbättra dessa intressenters deltagande, i synnerhet ungdomsorganisationerna, i alla steg i hanteringen av ungdomsgarantisystemen och tillhörande finansieringsinstrument för EU på europeisk, nationell och lokal nivå. Parlamentet anser att partnerskapen tydligt ska upprätta strukturer och mekanismer för att skapa ett meningsfullt deltagande i beslutsfattandet, inklusive ett transparent informationsutbyte. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet är övertygat om att välriktade informationskampanjer i format som även är tillgängliga för personer med funktionsnedsättning och ungdomsvänliga kommunikationskanaler skulle kunna spela en avgörande roll för att nå ut till ungdomar och ungdomsorganisationer och öka initiativets synlighet, i synnerhet om de riktas till skolavhoppare. Parlamentet betonar att så mycket finansiering som möjligt bör gå direkt till unga. För en effektiv uppsökande politik behövs det dock tillräckliga ekonomiska medel och tillräckligt med personal, i synnerhet i de offentliga arbetsförmedlingarna, som spelar en avgörande roll för att effektivt nå ut till unga som inte arbetar eller studerar men fortfarande känner av de sparåtgärder som infördes efter den senaste finanskrisen. I detta sammanhang uppmanas medlemsstaterna att investera i dessa arbetsförmedlingar för att kunna ge tillräckliga resurser och ekonomiskt stöd för personalutbildning och utrustning i detta syfte. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka idéen om en EU-specifik webbportal som är specifikt anpassad för praktik- och lärlingsprogram i EU i syfte att samla alla befintliga EU-initiativ på en synlig, tillgänglig och användarvänlig portal. Parlamentet anser att denna portal bör marknadsföras ordentligt i lämpliga kanaler för målgruppen i syfte att hamna i fokus för unga européer, utbildningsinstitut och företag i hela EU. Parlamentet anser att portalen bör leda unga talanger dit behoven är som störst och styra unga människor till att fylla specifika behov på arbetsmarknaden, främja tillgången till motsvarande utbildningsmöjligheter, förbättra den övergripande sysselsättningen i EU, bidra till att bekämpa ungdomsarbetslösheten och överbrygga kunskapsluckorna. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

26.

---

(1)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 470.

(2)  EUT L 126, 21.5.2015, s. 1.

(3)  EUT L 185, 11.7.2019, s. 44.

(4)  EUT C 120, 26.4.2013, s. 1.

(5)  EUT C 456, 18.12.2018, s. 1.

(6)  Antagna texter, P9_TA(2020)0206.

(7)  EUT C 458, 19.12.2018, s. 57.

(8)  EUT C 346, 27.9.2018, s. 105.

(9)  EUT C 440, 30.12.2015, s. 67.

(10)  ”The impact of the economic crisis on euro area labour markets” i European Central Bank Monthly Bulletin för oktober 2014, s. 49-68 (inte översatt till svenska).

(11)  Re-inVEST Europe (2019). Policydokument ”Towards more inclusive social protection and active labour market policies in the EU:a social investment perspective” (inte översatt till svenska).

---

II Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europaparlamentet

Onsdag den 7 oktober 2020

| 29.9.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 395/109 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 395/109

---

P9_TA(2020)0249

Godkännande av tilldelningen av nya ansvarsområden till kommissionens verkställande vice ordförande, Valdis Dombrovskis

Europaparlamentets beslut av den 7 oktober 2020 om tilldelningen av nya ansvarsområden till kommissionens verkställande vice ordförande, Valdis Dombrovskis (2020/2203(INS)

(2021/C 395/13)

Europaparlamentet fattar detta beslut,

| — | med beaktande av artikel 17.6 i fördraget om Europeiska unionen och artikel 248 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 17.6 i fördraget om Europeiska unionen och artikel 248 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 106a i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 106a i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen,

| — | med beaktande av punkt 7 i ramavtalet om förbindelserna mellan Europaparlamentet och Europeiska kommissionen (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av punkt 7 i ramavtalet om förbindelserna mellan Europaparlamentet och Europeiska kommissionen (1),

| — | med beaktande av skrivelsen av den 14 september 2020 från Europeiska kommissionens ordförande, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen av den 14 september 2020 från Europeiska kommissionens ordförande,

| — | med beaktande av utfrågningen av Valdis Dombrovskis den 2 oktober 2020, under ledning av utskottet för internationell handel, i samarbete med utskottet för utrikesfrågor, utskottet för utveckling, budgetutskottet och utskottet för ekonomi och valutafrågor och den bedömningsskrivelse som upprättades efter den utfrågningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av utfrågningen av Valdis Dombrovskis den 2 oktober 2020, under ledning av utskottet för internationell handel, i samarbete med utskottet för utrikesfrågor, utskottet för utveckling, budgetutskottet och utskottet för ekonomi och valutafrågor och den bedömningsskrivelse som upprättades efter den utfrågningen,

| — | med beaktande av utskottsordförandekonferensens behandling vid dess sammanträde den 5 oktober 2020, och talmanskonferensens behandling vid dess sammanträde den 6 oktober 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av utskottsordförandekonferensens behandling vid dess sammanträde den 5 oktober 2020, och talmanskonferensens behandling vid dess sammanträde den 6 oktober 2020,

| — | med beaktande av artikel 125 i arbetsordningen och bilaga VII till densamma, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 125 i arbetsordningen och bilaga VII till densamma,

| 1. | Europaparlamentet godkänner tilldelningen av nya ansvarsområden till kommissionens verkställande vice ordförande, Valdis Dombrovskis under kommissionens återstående mandattid till den 31 oktober 2024. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända detta beslut till rådet, kommissionen och medlemsstaternas regeringar. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  EUT L 304, 20.11.2010, s. 47.

---

III Förberedande akter

Europaparlamentet

Måndag den 5 oktober 2020

| 29.9.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 395/110 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 395/110

---

P9_TA(2020)0242

Marknader för finansiella instrument ***II

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 5 oktober 2020 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2014/65/EU om marknader för finansiella instrument (06799/1/2020 – C9-0291/2020 – 2018/0047(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: andra behandlingen)

(2021/C 395/14)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av rådets ståndpunkt vid första behandlingen (06799/1/2020 – C9-0291/2020), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets ståndpunkt vid första behandlingen (06799/1/2020 – C9-0291/2020),

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 11 juli 2018 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 11 juli 2018 (1),

| — | med beaktande av sin ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (2), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2018)0099), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (2), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2018)0099),

| — | med beaktande av artikel 294.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 74.4 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 74.4 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A9-0169/2020). |
| --- | --- |

—

med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A9-0169/2020).

| 1. | Europaparlamentet godkänner rådets ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet konstaterar att rättsakten är antagen i enlighet med rådets ståndpunkt. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna akten i enlighet med artikel 297.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  EUT C 367, 10.10.2018, s. 65.

(2)  Antagna texter, 27.3.2019, P8_TA(2019)0302.

---

| 29.9.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 395/111 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 395/111

---

P9_TA(2020)0243

Europeiska leverantörer av gräsrotsfinansieringstjänster för företag ***II

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 5 oktober 2020 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om europeiska leverantörer av gräsrotsfinansieringstjänster för företag och om ändring av förordning (EU) 2017/1129 och direktiv (EU) 2019/1937 (06800/1/2020 – C9-0292/2020 – 2018/0048(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: andra behandlingen)

(2021/C 395/15)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av rådets ståndpunkt vid första behandlingen (06800/1/2020 – C9-0292/2020), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets ståndpunkt vid första behandlingen (06800/1/2020 – C9-0292/2020),

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 11 juli 2018 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 11 juli 2018 (1),

| — | med beaktande av sin ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (2) (COM(2018)0113), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (2) (COM(2018)0113),

| — | med beaktande av artikel 294.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 74.4 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 74.4 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A9-0168/2020). |
| --- | --- |

—

med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A9-0168/2020).

| 1. | Europaparlamentet godkänner rådets ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet konstaterar att rättsakten är antagen i enlighet med rådets ståndpunkt. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna akten i enlighet med artikel 297.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  EUT C 367, 10.10.2018, s. 65.

(2)  Antagna texter 27.3.2019, P8_TA(2019)0301.

---

Tisdag den 6 oktober 2020

| 29.9.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 395/112 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 395/112

---

P9_TA(2020)0244

Ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 514/2014 vad gäller förfarandet för tillbakadragande ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 6 oktober 2020 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 514/2014 vad gäller förfarandet för tillbakadragande (COM(2020)0309 – C9-0202/2020 – 2020/0140(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2021/C 395/16)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2020)0309), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2020)0309),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2, 78.2, 79.2, 79.4, 82.1, 84 och 87.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C9-0202/2020), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2, 78.2, 79.2, 79.4, 82.1, 84 och 87.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C9-0202/2020),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 22 september 2020 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 22 september 2020 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artiklarna 59 och 52.1 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 59 och 52.1 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A9-0171/2020). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A9-0171/2020).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt lägga fram ärendet för parlamentet om den ersätter, väsentligt ändrar eller har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2020)0140

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 6 oktober 2020 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/... om ändring av förordning (EU) nr 514/2014 vad gäller förfarandet för tillbakadragande

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2020/1543.)

---

| 29.9.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 395/113 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 395/113

---

P9_TA(2020)0245

Guadeloupe, Franska Guyana, Martinique och Réunion: indirekta skatter på ”traditionell” rom *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 6 oktober 2020 om förslaget till rådets beslut om tillstånd för Frankrike att tillämpa en nedsatt sats för vissa indirekta skatter på ”traditionell” rom som framställs i Guadeloupe, Franska Guyana, Martinique och Réunion (COM(2020)0332 – C9-0217/2020 – 2020/0150(CNS))

(Särskilt lagstiftningsförfarande – samråd)

(2021/C 395/17)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådet (COM(2020)0332), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (COM(2020)0332),

| — | med beaktande av artikel 349 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilken Europaparlamentet har hörts av rådet (C9-0217/2020), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 349 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilken Europaparlamentet har hörts av rådet (C9-0217/2020),

| — | med beaktande av artikel 82 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 82 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för regional utveckling (A9-0156/2020). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för regional utveckling (A9-0156/2020).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Rådet uppmanas att höra Europaparlamentet på nytt om rådet har för avsikt att väsentligt ändra den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

4.

---

| 29.9.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 395/114 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 395/114

---

P9_TA(2020)0246

AIEM-skatten på Kanarieöarna *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 6 oktober 2020 om förslaget till rådets beslut om AIEM-skattens tillämpning på Kanarieöarna (COM(2020)0355 – C9-0280/2020 – 2020/0163(CNS))

(Särskilt lagstiftningsförfarande – samråd)

(2021/C 395/18)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådet (COM(2020)0355), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (COM(2020)0355),

| — | med beaktande av artikel 349 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilken Europaparlamentet har hörts av rådet (C9-0280/2020), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 349 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilken Europaparlamentet har hörts av rådet (C9-0280/2020),

| — | med beaktande av artikel 82 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 82 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för regional utveckling (A9-0157/2020). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för regional utveckling (A9-0157/2020).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Rådet uppmanas att höra Europaparlamentet på nytt om rådet har för avsikt att väsentligt ändra den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

4.

---

| 29.9.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 395/115 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 395/115

---

P9_TA(2020)0247

Förlängning av giltighetstiden för sjötullsystemet i de franska yttersta randområdena *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 6 oktober 2020 om förslaget till rådets beslut om ändring av giltighetstiden för beslut nr 940/2014/EU om sjötullsystemet i de franska yttersta randområdena (COM(2020)0371 – C9-0281/2020 – 2020/0174(CNS))

(Särskilt lagstiftningsförfarande – samråd)

(2021/C 395/19)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådet (COM(2020)0371), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (COM(2020)0371),

| — | med beaktande av artikel 349 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilken Europaparlamentet har hörts av rådet (C9-0281/2020), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 349 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilken Europaparlamentet har hörts av rådet (C9-0281/2020),

| — | med beaktande av artikel 82 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 82 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för regional utveckling (A9-0159/2020). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för regional utveckling (A9-0159/2020).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Rådet uppmanas att höra Europaparlamentet på nytt om rådet har för avsikt att väsentligt ändra den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

4.

---

| 29.9.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 395/116 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 395/116

---

P9_TA(2020)0248

Förslag till ändringsbudget nr 7/2020: uppdaterade inkomstberäkningar (egna medel)

Europaparlamentets resolution av den 6 oktober 2020 om rådets ståndpunkt om förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 7/2020 för budgetåret 2020 – uppdatering av inkomster (egna medel) (10430/2020 – C9-0283/2020 – 2020/1999(BUD))

(2021/C 395/20)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 314 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 314 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 106a i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 106a i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 av den 18 juli 2018 om finansiella regler för unionens allmänna budget, om ändring av förordningarna (EU) nr 1296/2013, (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013, (EU) nr 1304/2013, (EU) nr 1309/2013, (EU) nr 1316/2013, (EU) nr 223/2014, (EU) nr 283/2014 och beslut nr 541/2014/EU samt om upphävande av förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (1), särskilt artikel 44, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 av den 18 juli 2018 om finansiella regler för unionens allmänna budget, om ändring av förordningarna (EU) nr 1296/2013, (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013, (EU) nr 1304/2013, (EU) nr 1309/2013, (EU) nr 1316/2013, (EU) nr 223/2014, (EU) nr 283/2014 och beslut nr 541/2014/EU samt om upphävande av förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (1), särskilt artikel 44,

| — | med beaktande av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2020, slutgiltigt antagen den 27 november 2019 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2020, slutgiltigt antagen den 27 november 2019 (2),

| — | med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 av den 2 december 2013 om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 av den 2 december 2013 om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 (3),

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (4),

| — | med beaktande av rådets beslut 2014/335/EU, Euratom av den 26 maj 2014 om systemet för Europeiska unionens egna medel (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut 2014/335/EU, Euratom av den 26 maj 2014 om systemet för Europeiska unionens egna medel (5),

| — | med beaktande av det förslag till ändringsbudget nr 7/2020 som kommissionen antog den 6 juli 2020 (COM(2020)0424), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det förslag till ändringsbudget nr 7/2020 som kommissionen antog den 6 juli 2020 (COM(2020)0424),

| — | med beaktande av den ståndpunkt om förslaget till ändringsbudget nr 7/2020 som rådet antog den 4 september 2020 och översände till Europaparlamentet den 7 september 2020 (10430/2020 – C9-0283/2020), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den ståndpunkt om förslaget till ändringsbudget nr 7/2020 som rådet antog den 4 september 2020 och översände till Europaparlamentet den 7 september 2020 (10430/2020 – C9-0283/2020),

| — | med beaktande av artiklarna 94 och 96 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 94 och 96 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A9-0163/2020), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A9-0163/2020), och av följande skäl:

| A. | Syftet med förslaget till ändringsbudget nr 7 är att uppdatera inkomstsidan i budgeten för att ta hänsyn till den senaste utvecklingen. |
| --- | --- |

A.

Syftet med förslaget till ändringsbudget nr 7 är att uppdatera inkomstsidan i budgeten för att ta hänsyn till den senaste utvecklingen.

| B. | Covid-19-pandemin har drastiskt förändrat utsikterna för unionens ekonomi, och enligt kommissionens vårprognos 2020 förväntas unionens ekonomi krympa med rekordstora 7,5 % i år, följt av en återhämtning på 6,1 % under 2021, vilket inte helt och hållet täcker årets förluster. Den försämrade ekonomiska situationen återspeglas i prognosen för egna medel för 2020. |
| --- | --- |

B.

Covid-19-pandemin har drastiskt förändrat utsikterna för unionens ekonomi, och enligt kommissionens vårprognos 2020 förväntas unionens ekonomi krympa med rekordstora 7,5 % i år, följt av en återhämtning på 6,1 % under 2021, vilket inte helt och hållet täcker årets förluster. Den försämrade ekonomiska situationen återspeglas i prognosen för egna medel för 2020.

| C. | Två typer av justeringar av budgetens inkomstsida måste göras, närmare bestämt en uppdatering av prognoserna för traditionella egna medel samt mervärdesskatte- och BNI-medel, vilka uppdateras för att ta hänsyn till de senaste ekonomiska prognoserna, och en uppdatering av Förenade kungarikets korrigering. |
| --- | --- |

C.

Två typer av justeringar av budgetens inkomstsida måste göras, närmare bestämt en uppdatering av prognoserna för traditionella egna medel samt mervärdesskatte- och BNI-medel, vilka uppdateras för att ta hänsyn till de senaste ekonomiska prognoserna, och en uppdatering av Förenade kungarikets korrigering.

| D. | De övriga inkomsterna behöver också uppdateras för att ta hänsyn till slutligen inkasserade böter och viten till och med juni 2020 samt de negativa växelkursskillnaderna. |
| --- | --- |

D.

De övriga inkomsterna behöver också uppdateras för att ta hänsyn till slutligen inkasserade böter och viten till och med juni 2020 samt de negativa växelkursskillnaderna.

| 1. | Europaparlamentet noterar förslaget till ändringsbudget nr 7/2020, som lagts fram av kommissionen och som avser en uppdatering av inkomstsidan i budgeten. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet godkänner rådets ståndpunkt om förslaget till ändringsbudget nr 7/2020. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att förklara ändringsbudget nr 7/2020 slutgiltigt antagen och se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen, övriga institutioner och berörda organ samt till de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  EUT L 193, 30.7.2018, s. 1.

(2)  EUT L 57, 27.2.2020.

(3)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 884.

(4)  EUT C 373, 20.12.2013, s. 1.

(5)  EUT L 168, 7.6.2014, s. 105.

---

Onsdag den 7 oktober 2020

| 29.9.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 395/118 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 395/118

---

P9_TA(2020)0250

Godkännande av utnämningen av Mairead McGuinness till ledamot av Europeiska kommissionenv

Europaparlamentets beslut av den 7 oktober 2020 om utnämningen av Mairead McGuinness till ledamot av kommissionen (C9-0295/2020 – 2020/0803(NLE)

(2021/C 395/21)

Europaparlamentet fattar detta beslut,

| — | med beaktande av artikel 246 andra stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 246 andra stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 106a i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 106a i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen,

| — | med beaktande av punkt 6 i ramavtalet om förbindelserna mellan Europaparlamentet och Europeiska kommissionen (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av punkt 6 i ramavtalet om förbindelserna mellan Europaparlamentet och Europeiska kommissionen (1),

| — | med beaktande av Phil Hogans avgång som ledamot av kommissionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Phil Hogans avgång som ledamot av kommissionen,

| — | med beaktande av rådets skrivelse av den 14 september 2020, varigenom rådet hörde parlamentet om ett beslut, som ska fattas i samförstånd med kommissionens ordförande, om utnämningen av Mairead McGuinness till ledamot av kommissionen (C9-0295/2020), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets skrivelse av den 14 september 2020, varigenom rådet hörde parlamentet om ett beslut, som ska fattas i samförstånd med kommissionens ordförande, om utnämningen av Mairead McGuinness till ledamot av kommissionen (C9-0295/2020),

| — | med beaktande av skrivelsen av den 14 september 2020 från Europeiska kommissionens ordförande, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen av den 14 september 2020 från Europeiska kommissionens ordförande,

| — | med beaktande av utfrågningen av Mairead McGuinness den 2 oktober 2020, under ledning av utskottet för ekonomi och valutafrågor, och den bedömning som upprättades efter den utfrågningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av utfrågningen av Mairead McGuinness den 2 oktober 2020, under ledning av utskottet för ekonomi och valutafrågor, och den bedömning som upprättades efter den utfrågningen,

| — | med beaktande av utskottsordförandekonferensens behandling vid dess sammanträde den 5 oktober 2020, och talmanskonferensens behandling vid dess sammanträde den 6 oktober 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av utskottsordförandekonferensens behandling vid dess sammanträde den 5 oktober 2020, och talmanskonferensens behandling vid dess sammanträde den 6 oktober 2020,

| — | med beaktande av artikel 125 i arbetsordningen och bilaga VII till densamma, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 125 i arbetsordningen och bilaga VII till densamma,

| 1. | Europaparlamentet godkänner utnämningen av Mairead McGuinness till ledamot av kommissionen under kommissionens återstående mandattid till den 31 oktober 2024. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända detta beslut till rådet, kommissionen och medlemsstaternas regeringar. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  EUT L 304, 20.11.2010, s. 47.

---

Torsdag den 8 oktober 2020

| 29.9.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 395/119 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 395/119

---

P9_TA(2020)0253

Europeisk klimatlag ***I

Europaparlamentets ändringar antagna den 8 oktober 2020 av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av en ram för att uppnå klimatneutralitet och om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1999 (Europeisk klimatlag) (COM(2020)0080 – COM(2020)0563 – C9-0077/2020 – 2020/0036(COD)) (1)

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2021/C 395/22)

Ändring 1

Förslag till lagstiftningsresolution

Beaktandeled 5a (nytt)

| Förslag till lagstiftningsresolution | Ändring |
| --- | --- |
| | — | med beaktande av FN:s Agenda 2030 för hållbar utveckling och målen för hållbar utveckling, däribland mål 3 om global hälsa och välbefinnande, |

Förslag till lagstiftningsresolution

Ändring

—

med beaktande av FN:s Agenda 2030 för hållbar utveckling och målen för hållbar utveckling, däribland mål 3 om global hälsa och välbefinnande,

Ändring 2

Förslag till lagstiftningsresolution

Beaktandeled 5b (nytt)

| Förslag till lagstiftningsresolution | Ändring |
| --- | --- |
| | — | med beaktande av de dramatiska konsekvenserna för människors hälsa av luftföroreningar, som enligt Europeiska miljöbyrån orsakar 400 000 förtida dödsfall varje år, |

Förslag till lagstiftningsresolution

Ändring

—

med beaktande av de dramatiska konsekvenserna för människors hälsa av luftföroreningar, som enligt Europeiska miljöbyrån orsakar 400 000 förtida dödsfall varje år,

Ändring 3

Förslag till förordning

Skäl - 1 (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (-1) | Med det hot som klimatförändringarna utgör mot vår existens behöver ambitionsnivån höjas och fler klimatåtgärder vidtas av unionen och medlemsstaterna. Unionen har åtagit sig att trappa upp sina insatser för att bekämpa klimatförändringarna och nå resultat i fråga om genomförandet av 2015 års Parisavtal om klimatförändringar från den 21:a partskonferensen för FN:s ramkonvention om klimatförändringar (Parisavtalet)

   (1a)

  , baserat på rättvisa och på bästa tillgängliga vetenskap, och att ta sin del av de globala ansträngningarna för att begränsa den globala temperaturökningen till 1,5  oC över förindustriell nivå. |

Kommissionens förslag

Ändring

(-1)

Med det hot som klimatförändringarna utgör mot vår existens behöver ambitionsnivån höjas och fler klimatåtgärder vidtas av unionen och medlemsstaterna. Unionen har åtagit sig att trappa upp sina insatser för att bekämpa klimatförändringarna och nå resultat i fråga om genomförandet av 2015 års Parisavtal om klimatförändringar från den 21:a partskonferensen för FN:s ramkonvention om klimatförändringar (Parisavtalet)

   (1a)

  , baserat på rättvisa och på bästa tillgängliga vetenskap, och att ta sin del av de globala ansträngningarna för att begränsa den globala temperaturökningen till 1,5  oC över förindustriell nivå.

Ändring 4

Förslag till förordning

Skäl 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (1) | I sitt meddelande av den 11 december 2019 om den gröna given (19) lade kommissionen fram en ny
  tillväxtstrategi
  som ska ställa om EU till ett rättvist och välmående samhälle med en modern, resurseffektiv och konkurrenskraftig ekonomi där det 2050 inte längre förekommer några nettoutsläpp av växthusgaser och där den ekonomiska tillväxten har frikopplats från resursförbrukningen. Den syftar också till att skydda, bevara och förbättra EU:s naturkapital och skydda allmänhetens hälsa och välbefinnande
  från
  miljörelaterade risker och effekter.
  Samtidigt måste
  omställningen vara rättvis och inkluderande,
  och
  ingen får lämnas utanför. |

Kommissionens förslag

Ändring

(1)

I sitt meddelande av den 11 december 2019 om den gröna given (19) lade kommissionen fram en ny
  tillväxtstrategi
  som ska ställa om EU till ett rättvist och välmående samhälle med en modern, resurseffektiv och konkurrenskraftig ekonomi där det 2050 inte längre förekommer några nettoutsläpp av växthusgaser och där den ekonomiska tillväxten har frikopplats från resursförbrukningen. Den syftar också till att skydda, bevara och förbättra EU:s naturkapital och skydda allmänhetens hälsa och välbefinnande
  från
  miljörelaterade risker och effekter.
  Samtidigt måste
  omställningen vara rättvis och inkluderande,
  och
  ingen får lämnas utanför.

| (1) | I sitt meddelande av den 11 december 2019 om den gröna given (19) lade kommissionen fram en ny
  strategi för hållbar tillväxt
  som ska ställa om EU till ett
  sundare samt
  rättvist och välmående samhälle med en modern,
  hållbar,
  resurseffektiv och
  internationellt
  konkurrenskraftig ekonomi
  och med arbetstillfällen av hög kvalitet,
  där det 2050 inte längre förekommer några nettoutsläpp av växthusgaser och där den ekonomiska tillväxten har frikopplats från resursförbrukningen. Den syftar också till att skydda, bevara
  , återställa
  och förbättra EU:s naturkapital
  , dess marina och terrestra ekosystem och dess biologiska mångfald
  och skydda allmänhetens hälsa och välbefinnande
  mot
  miljörelaterade risker och effekter. Omställningen
  måste bygga på de senaste oberoende vetenskapliga bevisen. Samtidigt måste den
  vara
  socialt
  rättvis och inkluderande
  och bygga på solidaritet och samarbete på unionsnivå
  ,
  där
  ingen får lämnas utanför
  , och på samma gång syfta till att skapa ekonomisk tillväxt, arbetstillfällen av hög kvalitet och förutsägbara villkor för investeringar samt följa principen om att inte vålla skada
  . |
| --- | --- |

(1)

I sitt meddelande av den 11 december 2019 om den gröna given (19) lade kommissionen fram en ny
  strategi för hållbar tillväxt
  som ska ställa om EU till ett
  sundare samt
  rättvist och välmående samhälle med en modern,
  hållbar,
  resurseffektiv och
  internationellt
  konkurrenskraftig ekonomi
  och med arbetstillfällen av hög kvalitet,
  där det 2050 inte längre förekommer några nettoutsläpp av växthusgaser och där den ekonomiska tillväxten har frikopplats från resursförbrukningen. Den syftar också till att skydda, bevara
  , återställa
  och förbättra EU:s naturkapital
  , dess marina och terrestra ekosystem och dess biologiska mångfald
  och skydda allmänhetens hälsa och välbefinnande
  mot
  miljörelaterade risker och effekter. Omställningen
  måste bygga på de senaste oberoende vetenskapliga bevisen. Samtidigt måste den
  vara
  socialt
  rättvis och inkluderande
  och bygga på solidaritet och samarbete på unionsnivå
  ,
  där
  ingen får lämnas utanför
  , och på samma gång syfta till att skapa ekonomisk tillväxt, arbetstillfällen av hög kvalitet och förutsägbara villkor för investeringar samt följa principen om att inte vålla skada
  .

Ändring 5

Förslag till förordning

Skäl 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (2) | Specialrapporten från den mellanstatliga panelen för klimatförändringar (IPCC) om effekterna av en global uppvärmning på 1,5
  grader
  över förindustriella nivåer och relaterade banor för globala växthusgasutsläpp (20) ger en stark vetenskaplig grund för att bekämpa klimatförändringarna och visar på behovet av att intensifiera klimatinsatserna. Rapporten bekräftar att växthusgutsläppen snabbt måste minskas och att klimatförändringarna måste begränsas till 1,5  oC, särskilt för att minska sannolikheten
  för
  extrema väderhändelser. I sin globala utvärderingsrapport från 2019 (21) visade den mellanstatliga plattformen för biologisk mångfald och ekosystemtjänster (IPBES) att den biologiska mångfalden i världen utarmas och att klimatförändringarna är den tredje viktigaste orsaken till förlust av biologisk mångfald (22). |

Kommissionens förslag

Ändring

(2)

Specialrapporten från den mellanstatliga panelen för klimatförändringar (IPCC) om effekterna av en global uppvärmning på 1,5
  grader
  över förindustriella nivåer och relaterade banor för globala växthusgasutsläpp (20) ger en stark vetenskaplig grund för att bekämpa klimatförändringarna och visar på behovet av att intensifiera klimatinsatserna. Rapporten bekräftar att växthusgutsläppen snabbt måste minskas och att klimatförändringarna måste begränsas till 1,5  oC, särskilt för att minska sannolikheten
  för
  extrema väderhändelser. I sin globala utvärderingsrapport från 2019 (21) visade den mellanstatliga plattformen för biologisk mångfald och ekosystemtjänster (IPBES) att den biologiska mångfalden i världen utarmas och att klimatförändringarna är den tredje viktigaste orsaken till förlust av biologisk mångfald (22).

| (2) | Specialrapporten från den mellanstatliga panelen för klimatförändringar (IPCC) om effekterna av en global uppvärmning på 1,5

  oC
  över förindustriella nivåer och relaterade banor för globala växthusgasutsläpp (20) ger en stark vetenskaplig grund för att bekämpa klimatförändringarna och visar på behovet av att
  snabbt
  intensifiera klimatinsatserna
  och av att ställa om till en klimatneutral ekonomi
  . Rapporten bekräftar att växthusgutsläppen snabbt måste minskas och att klimatförändringarna måste begränsas till 1,5  oC, särskilt för att minska sannolikheten
  att
  extrema väderhändelser
  ska inträffa och brytpunkter uppnås
  . I sin globala utvärderingsrapport från 2019 (21) visade den mellanstatliga plattformen för biologisk mångfald och ekosystemtjänster (IPBES) att den biologiska mångfalden i världen utarmas och att klimatförändringarna är den tredje viktigaste orsaken till förlust av biologisk mångfald (22).
  Den visade också att naturbaserade lösningar kommer att stå för uppskattningsvis 37 % av begränsningen av klimatförändringarna fram till 2030. Klimatförändringarna slår hårt mot marina och terrestra ekosystem, som är viktiga sänkor för antropogena koldioxidutsläpp och har ett bruttoupptag på omkring 60 % av de globala antropogena utsläppen per år. |
| --- | --- |

(2)

Specialrapporten från den mellanstatliga panelen för klimatförändringar (IPCC) om effekterna av en global uppvärmning på 1,5

  oC
  över förindustriella nivåer och relaterade banor för globala växthusgasutsläpp (20) ger en stark vetenskaplig grund för att bekämpa klimatförändringarna och visar på behovet av att
  snabbt
  intensifiera klimatinsatserna
  och av att ställa om till en klimatneutral ekonomi
  . Rapporten bekräftar att växthusgutsläppen snabbt måste minskas och att klimatförändringarna måste begränsas till 1,5  oC, särskilt för att minska sannolikheten
  att
  extrema väderhändelser
  ska inträffa och brytpunkter uppnås
  . I sin globala utvärderingsrapport från 2019 (21) visade den mellanstatliga plattformen för biologisk mångfald och ekosystemtjänster (IPBES) att den biologiska mångfalden i världen utarmas och att klimatförändringarna är den tredje viktigaste orsaken till förlust av biologisk mångfald (22).
  Den visade också att naturbaserade lösningar kommer att stå för uppskattningsvis 37 % av begränsningen av klimatförändringarna fram till 2030. Klimatförändringarna slår hårt mot marina och terrestra ekosystem, som är viktiga sänkor för antropogena koldioxidutsläpp och har ett bruttoupptag på omkring 60 % av de globala antropogena utsläppen per år.

Ändring 6

Förslag till förordning

Skäl 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (3) | Det är nödvändigt med ett fast, långsiktigt mål för att bidra till ekonomisk och samhällelig omvandling,
  sysselsättning
  , tillväxt och uppnående av FN:s mål för hållbar utveckling, samt för att på ett rättvist
  och
  kostnadseffektivt
  gå mot
  det temperaturmål som fastställdes i Parisavtalet om klimatförändringar från 2015 vid den 21:a partskonferensen för Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändringar (nedan kallat Parisavtalet). |

Kommissionens förslag

Ändring

(3)

Det är nödvändigt med ett fast, långsiktigt mål för att bidra till ekonomisk och samhällelig omvandling,
  sysselsättning
  , tillväxt och uppnående av FN:s mål för hållbar utveckling, samt för att på ett rättvist
  och
  kostnadseffektivt
  gå mot
  det temperaturmål som fastställdes i Parisavtalet om klimatförändringar från 2015 vid den 21:a partskonferensen för Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändringar (nedan kallat Parisavtalet).

| (3) | Det är nödvändigt med ett fast, långsiktigt mål för att bidra till
  rättvis
  ekonomisk och samhällelig omvandling,
  arbetstillfällen av hög kvalitet
  ,
  social välfärd, hållbar
  tillväxt och uppnående av FN:s mål för hållbar utveckling, samt för att på ett
  snabbt,
  rättvist
  , effektivt,
  kostnadseffektivt
  och socialt jämlikt sätt, där ingen lämnas utanför, nå
  det temperaturmål som fastställdes i Parisavtalet om klimatförändringar från 2015 vid den 21:a partskonferensen för Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändringar (nedan kallat Parisavtalet). |
| --- | --- |

(3)

Det är nödvändigt med ett fast, långsiktigt mål för att bidra till
  rättvis
  ekonomisk och samhällelig omvandling,
  arbetstillfällen av hög kvalitet
  ,
  social välfärd, hållbar
  tillväxt och uppnående av FN:s mål för hållbar utveckling, samt för att på ett
  snabbt,
  rättvist
  , effektivt,
  kostnadseffektivt
  och socialt jämlikt sätt, där ingen lämnas utanför, nå
  det temperaturmål som fastställdes i Parisavtalet om klimatförändringar från 2015 vid den 21:a partskonferensen för Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändringar (nedan kallat Parisavtalet).

Ändring 7

Förslag till förordning

Skäl 3a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (3a) | Vetenskapen har bevisat sambanden mellan hälso-, miljö- och klimatkriser, särskilt kopplat till klimatförändringarnas konsekvenser och förlusten av biologisk mångfald och ekosystem. Hälsokriser och sanitära kriser som covid-19 kan bli mycket vanligare under kommande årtionden och kräver att unionen som global aktör genomför en global strategi i syfte att förhindra sådana händelser genom att angripa problemens grundorsaker och främja ett integrerat tillvägagångssätt baserat på målen för hållbar utveckling. |

Kommissionens förslag

Ändring

(3a)

Vetenskapen har bevisat sambanden mellan hälso-, miljö- och klimatkriser, särskilt kopplat till klimatförändringarnas konsekvenser och förlusten av biologisk mångfald och ekosystem. Hälsokriser och sanitära kriser som covid-19 kan bli mycket vanligare under kommande årtionden och kräver att unionen som global aktör genomför en global strategi i syfte att förhindra sådana händelser genom att angripa problemens grundorsaker och främja ett integrerat tillvägagångssätt baserat på målen för hållbar utveckling.

Ändring 8

Förslag till förordning

Skäl 3b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (3b) | Enligt WHO påverkar klimatförändringarna de sociala och miljömässiga bestämningsfaktorerna för hälsa – ren luft, säkert dricksvatten, tillräckligt med mat och säkra bostäder. Ytterligare 250 000 människor väntas dö varje år mellan 2030 och 2050 av undernäring, malaria, diarré och värmestress, med extremt höga lufttemperaturer som direkt bidrar till dödsfall, särskilt bland äldre och utsatta personer. Översvämningar, värmeböljor, torka och bränder gör att klimatförändringarna har en betydande inverkan på folkhälsan, bland annat i form av undernäring, hjärt-kärlsjukdomar och luftvägssjukdomar samt vektorburna infektioner. |

Kommissionens förslag

Ändring

(3b)

Enligt WHO påverkar klimatförändringarna de sociala och miljömässiga bestämningsfaktorerna för hälsa – ren luft, säkert dricksvatten, tillräckligt med mat och säkra bostäder. Ytterligare 250 000 människor väntas dö varje år mellan 2030 och 2050 av undernäring, malaria, diarré och värmestress, med extremt höga lufttemperaturer som direkt bidrar till dödsfall, särskilt bland äldre och utsatta personer. Översvämningar, värmeböljor, torka och bränder gör att klimatförändringarna har en betydande inverkan på folkhälsan, bland annat i form av undernäring, hjärt-kärlsjukdomar och luftvägssjukdomar samt vektorburna infektioner.

Ändring 9

Förslag till förordning

Skäl 3c (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (3c) | I Parisavtalets ingress erkänns rätten till hälsa som en central rättighet. Enligt Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändringar ska alla konventionsparter utnyttja lämpliga metoder, till exempel konsekvensbedömningar, nationellt formulerade och fastställda, i syfte att minimera skadliga effekter på ekonomin, folkhälsan och miljöns kvalitet av projekt eller åtgärder som de vidtar för att motverka eller anpassa sig till klimatförändring. |

Kommissionens förslag

Ändring

(3c)

I Parisavtalets ingress erkänns rätten till hälsa som en central rättighet. Enligt Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändringar ska alla konventionsparter utnyttja lämpliga metoder, till exempel konsekvensbedömningar, nationellt formulerade och fastställda, i syfte att minimera skadliga effekter på ekonomin, folkhälsan och miljöns kvalitet av projekt eller åtgärder som de vidtar för att motverka eller anpassa sig till klimatförändring.

Ändring 10

Förslag till förordning

Skäl 3d (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (3d) | Denna förordning bidrar till att skydda unionsmedborgarnas oförytterliga rättigheter till liv och en trygg miljö, vilka erkänns både i Europeiska konventionen om de mänskliga rättigheterna och i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, och ålägger de relevanta unionsinstitutionerna och medlemsstaterna att vidta nödvändiga åtgärder på unionsnivå respektive nationell nivå för att ta itu med de verkliga och omedelbara risker som det globala klimatnödläget medför, såväl för människors liv och välfärd som för den natur som de är beroende av. Denna förordning bör sätta människan i centrum och syfta till att skydda medborgarnas hälsa och välbefinnande mot miljörelaterade risker och konsekvenser. |

Kommissionens förslag

Ändring

(3d)

Denna förordning bidrar till att skydda unionsmedborgarnas oförytterliga rättigheter till liv och en trygg miljö, vilka erkänns både i Europeiska konventionen om de mänskliga rättigheterna och i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, och ålägger de relevanta unionsinstitutionerna och medlemsstaterna att vidta nödvändiga åtgärder på unionsnivå respektive nationell nivå för att ta itu med de verkliga och omedelbara risker som det globala klimatnödläget medför, såväl för människors liv och välfärd som för den natur som de är beroende av. Denna förordning bör sätta människan i centrum och syfta till att skydda medborgarnas hälsa och välbefinnande mot miljörelaterade risker och konsekvenser.

Ändring 153

Förslag till förordning

Skäl 3e (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (3e) | Klimatskydd bör vara en möjlighet för Europas ekonomi och bör hjälpa till att säkerställa dess industriella ledarskap inom global innovation. Hållbar produktionsinnovation kan främja Europas industriella styrka inom viktiga marknadssegment och därmed skydda och skapa arbetstillfällen. För att nå det rättsligt bindande klimatmålet för 2030 och klimatneutralitetsmålet för 2050 genom att minska utsläppen till netto noll senast 2050 bör kommissionen underlätta sektorsspecifika ”klimatpartnerskap” på unionsnivå genom att sammanföra nyckelaktörer (t.ex. från industrin, icke-statliga organisationer, forskningsinstitutioner, små och medelstora företag, fackföreningar och arbetsgivarorganisationer). Klimatpartnerskapen bör fungera som en sektorsspecifik dialog, underlätta utbyte av bästa praxis bland europeiska ”koldioxidminskningspionjärer” och fungera som det centrala rådgivningsorganet för kommissionen när den antar sina framtida klimatrelaterade lagstiftningsförslag. |

Kommissionens förslag

Ändring

(3e)

Klimatskydd bör vara en möjlighet för Europas ekonomi och bör hjälpa till att säkerställa dess industriella ledarskap inom global innovation. Hållbar produktionsinnovation kan främja Europas industriella styrka inom viktiga marknadssegment och därmed skydda och skapa arbetstillfällen. För att nå det rättsligt bindande klimatmålet för 2030 och klimatneutralitetsmålet för 2050 genom att minska utsläppen till netto noll senast 2050 bör kommissionen underlätta sektorsspecifika ”klimatpartnerskap” på unionsnivå genom att sammanföra nyckelaktörer (t.ex. från industrin, icke-statliga organisationer, forskningsinstitutioner, små och medelstora företag, fackföreningar och arbetsgivarorganisationer). Klimatpartnerskapen bör fungera som en sektorsspecifik dialog, underlätta utbyte av bästa praxis bland europeiska ”koldioxidminskningspionjärer” och fungera som det centrala rådgivningsorganet för kommissionen när den antar sina framtida klimatrelaterade lagstiftningsförslag.

Ändring 11

Förslag till förordning

Skäl 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (4) | Parisavtalet fastställer ett långsiktigt mål om att
  hålla
  ökningen i den globala medeltemperaturen
  långt under 2 oC över förindustriell nivå samt göra ansträngningar för att begränsa temperaturökningen
  till 1,5  oC över förindustriell nivå (23),
  och framhåller vikten av
  att anpassa sig till de skadliga effekterna av klimatförändringen (24) och göra finansiella flöden förenliga med en väg mot låga växthusgasutsläpp och en klimatmässigt motståndskraftig utveckling (25). |

Kommissionens förslag

Ändring

(4)

Parisavtalet fastställer ett långsiktigt mål om att
  hålla
  ökningen i den globala medeltemperaturen
  långt under 2 oC över förindustriell nivå samt göra ansträngningar för att begränsa temperaturökningen
  till 1,5  oC över förindustriell nivå (23),
  och framhåller vikten av
  att anpassa sig till de skadliga effekterna av klimatförändringen (24) och göra finansiella flöden förenliga med en väg mot låga växthusgasutsläpp och en klimatmässigt motståndskraftig utveckling (25).

| (4) | Parisavtalet fastställer ett långsiktigt mål om att
  göra ansträngningar för att begränsa
  ökningen i den globala medeltemperaturen till 1,5  oC över förindustriell nivå (23),
  öka förmågan
  att anpassa sig till de skadliga effekterna av klimatförändringen (24) och göra finansiella flöden förenliga med en väg mot låga växthusgasutsläpp och en klimatmässigt motståndskraftig utveckling (25).
  Som den övergripande ramen för unionens bidrag till Parisavtalet bör denna förordning säkerställa att såväl unionen som medlemsstaterna till fullo bidrar till uppnåendet av dessa tre mål i Parisavtalet. |
| --- | --- |

(4)

Parisavtalet fastställer ett långsiktigt mål om att
  göra ansträngningar för att begränsa
  ökningen i den globala medeltemperaturen till 1,5  oC över förindustriell nivå (23),
  öka förmågan
  att anpassa sig till de skadliga effekterna av klimatförändringen (24) och göra finansiella flöden förenliga med en väg mot låga växthusgasutsläpp och en klimatmässigt motståndskraftig utveckling (25).
  Som den övergripande ramen för unionens bidrag till Parisavtalet bör denna förordning säkerställa att såväl unionen som medlemsstaterna till fullo bidrar till uppnåendet av dessa tre mål i Parisavtalet.

Ändring 12

Förslag till förordning

Skäl 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (5) | Unionens och medlemsstaternas klimatarbete syftar till att skydda jorden och människorna, välfärd, välstånd, hälsa, livsmedelssystem, ekosystemens integritet och den biologiska mångfalden mot hotet från klimatförändringarna, inom ramen för Agenda 2030 för hållbar utveckling och med sikte på att uppnå målen i Parisavtalet, samt att maximera välståndet inom planetens gränser och stärka samhällets motståndskraft mot klimatförändringar och minska dess sårbarhet. |

Kommissionens förslag

Ändring

(5)

Unionens och medlemsstaternas klimatarbete syftar till att skydda jorden och människorna, välfärd, välstånd, hälsa, livsmedelssystem, ekosystemens integritet och den biologiska mångfalden mot hotet från klimatförändringarna, inom ramen för Agenda 2030 för hållbar utveckling och med sikte på att uppnå målen i Parisavtalet, samt att maximera välståndet inom planetens gränser och stärka samhällets motståndskraft mot klimatförändringar och minska dess sårbarhet.

| (5) | Unionens och medlemsstaternas klimatarbete syftar till att skydda jorden och människorna, välfärd, välstånd,
  ekonomi,
  hälsa, livsmedelssystem, ekosystemens integritet och den biologiska mångfalden mot hotet från klimatförändringarna, inom ramen för Agenda 2030 för hållbar utveckling och med sikte på att uppnå målen i Parisavtalet, samt att maximera välståndet inom planetens gränser och stärka samhällets motståndskraft mot klimatförändringar och minska dess sårbarhet.
  Mot denna bakgrund bör unionens och medlemsstaternas åtgärder vägledas av försiktighetsprincipen, principen om att förorenaren betalar, principen om att sätta energieffektivitet främst och principen om att inte vålla skada. |
| --- | --- |

(5)

Unionens och medlemsstaternas klimatarbete syftar till att skydda jorden och människorna, välfärd, välstånd,
  ekonomi,
  hälsa, livsmedelssystem, ekosystemens integritet och den biologiska mångfalden mot hotet från klimatförändringarna, inom ramen för Agenda 2030 för hållbar utveckling och med sikte på att uppnå målen i Parisavtalet, samt att maximera välståndet inom planetens gränser och stärka samhällets motståndskraft mot klimatförändringar och minska dess sårbarhet.
  Mot denna bakgrund bör unionens och medlemsstaternas åtgärder vägledas av försiktighetsprincipen, principen om att förorenaren betalar, principen om att sätta energieffektivitet främst och principen om att inte vålla skada.

Ändring 13

Förslag till förordning

Skäl 5a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (5a) | Med unionens regelverk och den europeiska industrins insatser som drivkrafter minskade utsläppen av växthusgaser i unionen med 23 % mellan 1990 och 2018 samtidigt som ekonomin växte med 61 % under samma period, vilket visar att det är möjligt att frikoppla ekonomisk tillväxt från utsläpp av växthusgaser. |

Kommissionens förslag

Ändring

(5a)

Med unionens regelverk och den europeiska industrins insatser som drivkrafter minskade utsläppen av växthusgaser i unionen med 23 % mellan 1990 och 2018 samtidigt som ekonomin växte med 61 % under samma period, vilket visar att det är möjligt att frikoppla ekonomisk tillväxt från utsläpp av växthusgaser.

Ändring 14

Förslag till förordning

Skäl 6

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (6) | För att uppnå klimatneutralitet
  bör
  det
  krävas
  att alla ekonomiska sektorer
  bidrar
  . Med tanke på energiproduktionens och energianvändningens betydelse för växthusgasutsläppen är det av högsta vikt att
  övergå
  till ett hållbart energisystem med överkomliga priser och försörjningstrygghet, som vilar på en välfungerande inre energimarknad. Den digitala omvandlingen, teknisk innovation
  , och
  forskning och utveckling är också viktiga för att ge draghjälp på vägen mot klimatneutralitetsmålet. |

Kommissionens förslag

Ändring

(6)

För att uppnå klimatneutralitet
  bör
  det
  krävas
  att alla ekonomiska sektorer
  bidrar
  . Med tanke på energiproduktionens och energianvändningens betydelse för växthusgasutsläppen är det av högsta vikt att
  övergå
  till ett hållbart energisystem med överkomliga priser och försörjningstrygghet, som vilar på en välfungerande inre energimarknad. Den digitala omvandlingen, teknisk innovation
  , och
  forskning och utveckling är också viktiga för att ge draghjälp på vägen mot klimatneutralitetsmålet.

| (6) | För att uppnå klimatneutralitet
  krävs
  det att alla ekonomiska sektorer
  , inklusive luft- och sjöfarten, snabbt minskar sina utsläpp till nära noll
  .
  Principen om att förorenaren betalar bör vara central i detta sammanhang.
  Med tanke på energiproduktionens och energianvändningens betydelse för växthusgasutsläppen är det av högsta vikt att
  ställa om
  till ett
  mycket energieffektivt,
  hållbart energisystem med överkomliga priser och försörjningstrygghet som
  bygger på förnybar energi, minskar energifattigdomen och
  vilar på en välfungerande inre energimarknad.
  Den cirkulära ekonomins bidrag till klimatneutralitet bör utökas genom förbättrad energieffektivitet och ökad användning av koldioxidsnåla material, samtidigt som man främjar avfallsförebyggande och materialåtervinning.
  Den digitala omvandlingen, teknisk innovation
  samt
  forskning och utveckling
  , som kommer att kräva ytterligare finansiering,
  är också viktiga för att ge draghjälp på vägen mot klimatneutralitetsmålet.
  Unionen och medlemsstaterna måste anta ambitiösa och sammanhängande regelverk för att säkerställa att alla sektorer i ekonomin bidrar till unionens klimatmål. |
| --- | --- |

(6)

För att uppnå klimatneutralitet
  krävs
  det att alla ekonomiska sektorer
  , inklusive luft- och sjöfarten, snabbt minskar sina utsläpp till nära noll
  .
  Principen om att förorenaren betalar bör vara central i detta sammanhang.
  Med tanke på energiproduktionens och energianvändningens betydelse för växthusgasutsläppen är det av högsta vikt att
  ställa om
  till ett
  mycket energieffektivt,
  hållbart energisystem med överkomliga priser och försörjningstrygghet som
  bygger på förnybar energi, minskar energifattigdomen och
  vilar på en välfungerande inre energimarknad.
  Den cirkulära ekonomins bidrag till klimatneutralitet bör utökas genom förbättrad energieffektivitet och ökad användning av koldioxidsnåla material, samtidigt som man främjar avfallsförebyggande och materialåtervinning.
  Den digitala omvandlingen, teknisk innovation
  samt
  forskning och utveckling
  , som kommer att kräva ytterligare finansiering,
  är också viktiga för att ge draghjälp på vägen mot klimatneutralitetsmålet.
  Unionen och medlemsstaterna måste anta ambitiösa och sammanhängande regelverk för att säkerställa att alla sektorer i ekonomin bidrar till unionens klimatmål.

Ändring 15

Förslag till förordning

Skäl 6a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (6a) | De ackumulerade totala antropogena växthusgasutsläppen över tid och motsvarande koncentration av växthusgaser i atmosfären är av särskild relevans för klimatsystemet och temperaturhöjningarna. IPCC:s särskilda rapport om en global uppvärmning på 1,5  oC och dess underliggande scenariodatabas ger de bästa tillgängliga och mest aktuella vetenskapliga bevisen om den återstående globala växthusgasbudgeten för att den globala temperaturökningen under 2000-talet ska kunna begränsas till 1,5  oC över förindustriell nivå. För att hålla sig till sina åtaganden att göra ansträngningar för att begränsa temperaturökningen till 1,5  oC över förindustriell nivå är det nödvändigt att unionen fastställer sin skäliga andel av den återstående globala växthusgasbudgeten. Växthusgasbudgeten är också ett viktigt verktyg för att öka insynen och ansvarsutkrävandet i unionens klimatpolitik. I sin djupanalys till stöd för sitt meddelande av den 28 november 2018 En ren jord åt alla – En europeisk strategisk långsiktig vision för en stark, modern, konkurrenskraftig och klimatneutral ekonomi anger kommissionen att en koldioxidbudget för EU-28 under perioden 2018–2050 som är förenlig med 1,5 -gradersmålet skulle uppgå till 48 gigaton koldioxid. Kommissionen bör fastställa en nettoväxthusgasbudget för EU-27, uttryckt i koldioxidekvivalenter på grundval av de senaste vetenskapliga beräkningar som används av IPCC, vilken utgör unionens skäliga andel av de återstående globala utsläppen i linje med målen i Parisavtalet. Unionens växthusgasbudget bör vara vägledande vid fastställandet av unionens utvecklingsbana på väg mot nettonollutsläpp av växthusgaser senast 2050, särskilt dess framtida växthusgasmål för 2030 och 2040. |

Kommissionens förslag

Ändring

(6a)

De ackumulerade totala antropogena växthusgasutsläppen över tid och motsvarande koncentration av växthusgaser i atmosfären är av särskild relevans för klimatsystemet och temperaturhöjningarna. IPCC:s särskilda rapport om en global uppvärmning på 1,5  oC och dess underliggande scenariodatabas ger de bästa tillgängliga och mest aktuella vetenskapliga bevisen om den återstående globala växthusgasbudgeten för att den globala temperaturökningen under 2000-talet ska kunna begränsas till 1,5  oC över förindustriell nivå. För att hålla sig till sina åtaganden att göra ansträngningar för att begränsa temperaturökningen till 1,5  oC över förindustriell nivå är det nödvändigt att unionen fastställer sin skäliga andel av den återstående globala växthusgasbudgeten. Växthusgasbudgeten är också ett viktigt verktyg för att öka insynen och ansvarsutkrävandet i unionens klimatpolitik. I sin djupanalys till stöd för sitt meddelande av den 28 november 2018 En ren jord åt alla – En europeisk strategisk långsiktig vision för en stark, modern, konkurrenskraftig och klimatneutral ekonomi anger kommissionen att en koldioxidbudget för EU-28 under perioden 2018–2050 som är förenlig med 1,5 -gradersmålet skulle uppgå till 48 gigaton koldioxid. Kommissionen bör fastställa en nettoväxthusgasbudget för EU-27, uttryckt i koldioxidekvivalenter på grundval av de senaste vetenskapliga beräkningar som används av IPCC, vilken utgör unionens skäliga andel av de återstående globala utsläppen i linje med målen i Parisavtalet. Unionens växthusgasbudget bör vara vägledande vid fastställandet av unionens utvecklingsbana på väg mot nettonollutsläpp av växthusgaser senast 2050, särskilt dess framtida växthusgasmål för 2030 och 2040.

Ändring 16

Förslag till förordning

Skäl 7

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (7) | Unionen har
  bedrivit en ambitiös klimatpolitik och
  upprättat ett regelverk för att uppnå sitt 2030-mål för minskade växthusgasutsläpp. Den lagstiftning som ska bidra till att uppfylla målet utgörs bland annat av Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/87/EG (26) genom vilket ett system för handel med utsläppsrätter för växthusgaser införs inom unionen, Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/842 (27) som inför nationella mål för minskning av växthusgasutsläppen senast 2030, och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/841 (28) genom vilken medlemsstaterna åläggs att balansera växthusgasutsläpp och upptag från markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk. |

Kommissionens förslag

Ändring

(7)

Unionen har
  bedrivit en ambitiös klimatpolitik och
  upprättat ett regelverk för att uppnå sitt 2030-mål för minskade växthusgasutsläpp. Den lagstiftning som ska bidra till att uppfylla målet utgörs bland annat av Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/87/EG (26) genom vilket ett system för handel med utsläppsrätter för växthusgaser införs inom unionen, Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/842 (27) som inför nationella mål för minskning av växthusgasutsläppen senast 2030, och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/841 (28) genom vilken medlemsstaterna åläggs att balansera växthusgasutsläpp och upptag från markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk.

| (7) | Unionen har upprättat ett regelverk för att uppnå sitt
  nuvarande
  2030-mål för minskade växthusgasutsläpp
  , som antogs innan Parisavtalet trädde i kraft
  . Den lagstiftning som ska bidra till att uppfylla målet utgörs bland annat av Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/87/EG (26) genom vilket ett system för handel med utsläppsrätter för växthusgaser införs inom unionen, Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/842 (27) som inför nationella mål för minskning av växthusgasutsläppen senast 2030, och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/841 (28) genom vilken medlemsstaterna åläggs att balansera växthusgasutsläpp och upptag från markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk. |
| --- | --- |

(7)

Unionen har upprättat ett regelverk för att uppnå sitt
  nuvarande
  2030-mål för minskade växthusgasutsläpp
  , som antogs innan Parisavtalet trädde i kraft
  . Den lagstiftning som ska bidra till att uppfylla målet utgörs bland annat av Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/87/EG (26) genom vilket ett system för handel med utsläppsrätter för växthusgaser införs inom unionen, Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/842 (27) som inför nationella mål för minskning av växthusgasutsläppen senast 2030, och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/841 (28) genom vilken medlemsstaterna åläggs att balansera växthusgasutsläpp och upptag från markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk.

Ändring 17

Förslag till förordning

Skäl 7a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (7a) | Utsläppshandelssystemet är en hörnsten i unionens klimatpolitik och dess viktigaste verktyg för att minska utsläppen på ett kostnadseffektivt sätt. |

Kommissionens förslag

Ändring

(7a)

Utsläppshandelssystemet är en hörnsten i unionens klimatpolitik och dess viktigaste verktyg för att minska utsläppen på ett kostnadseffektivt sätt.

Ändring 18

Förslag till förordning

Skäl 9

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (9) | Genom åtgärdspaketet om ren energi för alla i EU (29) har unionen arbetat med en
  ambitiös
  agenda för minskade koldioxidutsläpp, särskilt genom att skapa en robust energiunion där mål för 2030 för energieffektivitet och användning av förnybar energi fastställs i Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/27/EU (30) och (EU) 2018/2001 (31), och genom att skärpa relevant lagstiftning, bland annat Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/31/EU (32). |

Kommissionens förslag

Ändring

(9)

Genom åtgärdspaketet om ren energi för alla i EU (29) har unionen arbetat med en
  ambitiös
  agenda för minskade koldioxidutsläpp, särskilt genom att skapa en robust energiunion där mål för 2030 för energieffektivitet och användning av förnybar energi fastställs i Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/27/EU (30) och (EU) 2018/2001 (31), och genom att skärpa relevant lagstiftning, bland annat Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/31/EU (32).

| (9) | Genom åtgärdspaketet om ren energi för alla i EU (29) har unionen arbetat med en agenda för minskade koldioxidutsläpp, särskilt genom att skapa en robust energiunion där mål för 2030 för energieffektivitet och användning av förnybar energi fastställs i Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/27/EU (30) och (EU) 2018/2001 (31), och genom att skärpa relevant lagstiftning, bland annat Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/31/EU (32). |
| --- | --- |

(9)

Genom åtgärdspaketet om ren energi för alla i EU (29) har unionen arbetat med en agenda för minskade koldioxidutsläpp, särskilt genom att skapa en robust energiunion där mål för 2030 för energieffektivitet och användning av förnybar energi fastställs i Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/27/EU (30) och (EU) 2018/2001 (31), och genom att skärpa relevant lagstiftning, bland annat Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/31/EU (32).

Ändring 19

Förslag till förordning

Skäl 9a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (9a) | Kommissionen har utarbetat och antagit flera lagstiftningsinitiativ på energiområdet, särskilt om förnybar energi och energieffektivitet, inklusive byggnaders energiprestanda. Dessa initiativ utgör ett paket med det övergripande temat ”energieffektivitet främst” och unionens globala ledarskap inom förnybar energi. Initiativen bör beaktas i det långsiktiga nationella arbetet med klimatneutralitetsmålet för 2050 för att säkerställa ett mycket energieffektivt energisystem som bygger på förnybara energikällor, samt utveckling av förnybara energikällor inom unionen. |

Kommissionens förslag

Ändring

(9a)

Kommissionen har utarbetat och antagit flera lagstiftningsinitiativ på energiområdet, särskilt om förnybar energi och energieffektivitet, inklusive byggnaders energiprestanda. Dessa initiativ utgör ett paket med det övergripande temat ”energieffektivitet främst” och unionens globala ledarskap inom förnybar energi. Initiativen bör beaktas i det långsiktiga nationella arbetet med klimatneutralitetsmålet för 2050 för att säkerställa ett mycket energieffektivt energisystem som bygger på förnybara energikällor, samt utveckling av förnybara energikällor inom unionen.

Ändring 20

Förslag till förordning

Skäl 9b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (9b) | Omställningen till ren energi kommer att resultera i ett energisystem där primärenergiförsörjningen till största del kommer från förnybara energikällor, vilket i betydande grad kommer att förbättra försörjningstryggheten, minska energiberoendet och främja inhemska arbetstillfällen. |

Kommissionens förslag

Ändring

(9b)

Omställningen till ren energi kommer att resultera i ett energisystem där primärenergiförsörjningen till största del kommer från förnybara energikällor, vilket i betydande grad kommer att förbättra försörjningstryggheten, minska energiberoendet och främja inhemska arbetstillfällen.

Ändring 21

Förslag till förordning

Skäl 9c (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (9c) | Energiomställningen förbättrar energieffektiviteten och minskar unionens och medlemsstaternas energiberoende. Denna strukturella förändring mot en effektivare ekonomi som bygger på förnybar energi i alla sektorer kommer inte bara att gynna handelsbalansen utan även stärka energitryggheten och bekämpa energifattigdomen. |

Kommissionens förslag

Ändring

(9c)

Energiomställningen förbättrar energieffektiviteten och minskar unionens och medlemsstaternas energiberoende. Denna strukturella förändring mot en effektivare ekonomi som bygger på förnybar energi i alla sektorer kommer inte bara att gynna handelsbalansen utan även stärka energitryggheten och bekämpa energifattigdomen.

Ändring 22

Förslag till förordning

Skäl 9d (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (9d) | För att säkerställa solidaritet och möjliggöra en effektiv energiomställning måste unionens klimatpolitik staka ut en tydlig bana för att nå klimatneutralitet senast 2050. Unionen bör förhålla sig realistiskt till kostnadseffektivitet och tekniska utmaningar och säkerställa att dirigerbara energikällor för att balansera maximal och minimal efterfrågan i energisystemen, såsom vätgasteknik, är tillgängliga och prismässigt överkomliga. |

Kommissionens förslag

Ändring

(9d)

Ändring 23

Förslag till förordning

Skäl 9e (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (9e) | Klimatskydd är ett tillfälle för unionens ekonomi att öka ansträngningarna och utnyttja fördelarna med att vara först ut och ledande inom ren teknik. Det kan hjälpa till att säkerställa dess industriella ledarskap inom global innovation. Hållbar produktionsinnovation kan främja unionens industriella styrka inom viktiga marknadssegment och därmed skydda och skapa arbetstillfällen. |

Kommissionens förslag

Ändring

(9e)

Klimatskydd är ett tillfälle för unionens ekonomi att öka ansträngningarna och utnyttja fördelarna med att vara först ut och ledande inom ren teknik. Det kan hjälpa till att säkerställa dess industriella ledarskap inom global innovation. Hållbar produktionsinnovation kan främja unionens industriella styrka inom viktiga marknadssegment och därmed skydda och skapa arbetstillfällen.

Ändring 24

Förslag till förordning

Skäl 9f (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (9f) | Det behövs stöd till nödvändiga investeringar i ny hållbar teknik, som är av väsentlig betydelse för att nå klimatneutralitetsmålet. I det sammanhanget är det viktigt att respektera teknikneutralitet och samtidigt undvika inlåsningseffekter. Som kommissionen skriver i sitt meddelande av den 8 juli 2020 En vätgasstrategi för ett klimatneutralt Europa kan vätgas också spela en roll för att stödja unionens åtagande att uppnå koldioxidneutralitet senast 2050, särskilt i energiintensiva sektorer. |

Kommissionens förslag

Ändring

(9f)

Det behövs stöd till nödvändiga investeringar i ny hållbar teknik, som är av väsentlig betydelse för att nå klimatneutralitetsmålet. I det sammanhanget är det viktigt att respektera teknikneutralitet och samtidigt undvika inlåsningseffekter. Som kommissionen skriver i sitt meddelande av den 8 juli 2020 En vätgasstrategi för ett klimatneutralt Europa kan vätgas också spela en roll för att stödja unionens åtagande att uppnå koldioxidneutralitet senast 2050, särskilt i energiintensiva sektorer.

Ändring 154

Förslag till förordning

Skäl 9 g (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (9 g) | Kommissionen bör öka ansträngningarna för att bygga europeiska allianser, särskilt i batteri- och vätebranschen, eftersom dessa är av största betydelse. Om de samordnas på europeisk nivå erbjuder de stora möjligheter för regionala återhämtningsprocesser efter covid-19 och för lyckade strukturförändringar. De lagstadgade kraven bör skapa en ram för innovation inom klimatvänlig mobilitet och energiframställning. Allianserna bör ta emot adekvat stöd, och finansiering bör även vara en del av den framtida utrikes- och grannskapspolitiken och av handelsavtal. |

Kommissionens förslag

Ändring

(9 g)

Kommissionen bör öka ansträngningarna för att bygga europeiska allianser, särskilt i batteri- och vätebranschen, eftersom dessa är av största betydelse. Om de samordnas på europeisk nivå erbjuder de stora möjligheter för regionala återhämtningsprocesser efter covid-19 och för lyckade strukturförändringar. De lagstadgade kraven bör skapa en ram för innovation inom klimatvänlig mobilitet och energiframställning. Allianserna bör ta emot adekvat stöd, och finansiering bör även vara en del av den framtida utrikes- och grannskapspolitiken och av handelsavtal.

Ändring 25

Förslag till förordning

Skäl 10

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (10) | Unionen
  är
  en global ledare i omställningen till klimatneutralitet och är fast besluten att bidra till att höja den globala ambitionsnivån och att stärka de globala insatserna mot klimatförändringar med alla medel som står till dess förfogande, inbegripet klimatdiplomati. |

Kommissionens förslag

Ändring

(10)

Unionen
  är
  en global ledare i omställningen till klimatneutralitet och är fast besluten att bidra till att höja den globala ambitionsnivån och att stärka de globala insatserna mot klimatförändringar med alla medel som står till dess förfogande, inbegripet klimatdiplomati.

| (10) | Unionen
  har både ett ansvar och resurser att fortsätta att vara
  en global ledare i omställningen till klimatneutralitet och är fast besluten att
  uppnå detta på ett rättvist, socialt jämlikt och inkluderande sätt och att
  bidra till att höja den globala ambitionsnivån och att stärka de globala insatserna mot klimatförändringar med alla medel som står till dess förfogande, inbegripet klimatdiplomati
  och handels-, investerings- och industripolitik
  .
  Unionen bör stärka sin miljödiplomati i alla internationella forum av relevans för att nå de internationella klimatmålen i linje med Parisavtalet. |
| --- | --- |

(10)

Unionen
  har både ett ansvar och resurser att fortsätta att vara
  en global ledare i omställningen till klimatneutralitet och är fast besluten att
  uppnå detta på ett rättvist, socialt jämlikt och inkluderande sätt och att
  bidra till att höja den globala ambitionsnivån och att stärka de globala insatserna mot klimatförändringar med alla medel som står till dess förfogande, inbegripet klimatdiplomati
  och handels-, investerings- och industripolitik
  .
  Unionen bör stärka sin miljödiplomati i alla internationella forum av relevans för att nå de internationella klimatmålen i linje med Parisavtalet.

Ändring 26

Förslag till förordning

Skäl 11

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (11) | Europaparlamentet har
  efterlyst en nödvändig omställning
  till ett klimatneutralt samhälle senast 2050 och att detta ska bli en europeisk framgångssaga (33), och har även utlyst ett klimat- och miljönödläge (34). I sina slutsatser av den 12 december 2019 (35) enades Europeiska rådet om målet att uppnå en klimatneutral union senast 2050, i överensstämmelse med målen i Parisavtalet,
  samtidigt som man konstaterar
  att det är nödvändigt att upprätta ett stödjande ramverk och att omställningen kommer att kräva betydande offentliga och privata investeringar. Europeiska rådet uppmanade också kommissionen att utarbeta ett förslag till långsiktig strategi för unionen snarast möjligt under 2020 så att det kan antas av rådet och läggas fram för Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändringar. |

Kommissionens förslag

Ändring

(11)

Europaparlamentet har
  efterlyst en nödvändig omställning
  till ett klimatneutralt samhälle senast 2050 och att detta ska bli en europeisk framgångssaga (33), och har även utlyst ett klimat- och miljönödläge (34). I sina slutsatser av den 12 december 2019 (35) enades Europeiska rådet om målet att uppnå en klimatneutral union senast 2050, i överensstämmelse med målen i Parisavtalet,
  samtidigt som man konstaterar
  att det är nödvändigt att upprätta ett stödjande ramverk och att omställningen kommer att kräva betydande offentliga och privata investeringar. Europeiska rådet uppmanade också kommissionen att utarbeta ett förslag till långsiktig strategi för unionen snarast möjligt under 2020 så att det kan antas av rådet och läggas fram för Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändringar.

| (11) | Europaparlamentet har
  uppmanat kommissionen och medlemsstaterna att stärka klimatarbetet för att underlätta den nödvändiga omställningen
  till ett klimatneutralt samhälle
  så snart som möjligt och
  senast 2050 och att detta ska bli en europeisk framgångssaga (33), och har även utlyst ett klimat- och miljönödläge (34).
  Parlamentet har även vid upprepade tillfällen uppmanat unionen att höja sitt klimatmål för 2030 och begärt att det höjda målet ska ingå i den europeiska klimatlagen

   (34a)

  .
  I sina slutsatser av den 12 december 2019 (35) enades Europeiska rådet om målet att uppnå en klimatneutral union senast 2050, i överensstämmelse med målen i Parisavtalet,
  som grundar sig på en rättvis och rättfärdig omställning med beaktande av medlemsstaternas olika utgångspunkter, och konstaterade
  att det är nödvändigt att upprätta ett stödjande ramverk och att omställningen kommer att kräva betydande offentliga och privata investeringar. Europeiska rådet uppmanade också kommissionen att utarbeta ett förslag till långsiktig strategi för unionen snarast möjligt under 2020 så att det kan antas av rådet och läggas fram för Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändringar. |
| --- | --- |

(11)

Europaparlamentet har
  uppmanat kommissionen och medlemsstaterna att stärka klimatarbetet för att underlätta den nödvändiga omställningen
  till ett klimatneutralt samhälle
  så snart som möjligt och
  senast 2050 och att detta ska bli en europeisk framgångssaga (33), och har även utlyst ett klimat- och miljönödläge (34).
  Parlamentet har även vid upprepade tillfällen uppmanat unionen att höja sitt klimatmål för 2030 och begärt att det höjda målet ska ingå i den europeiska klimatlagen

   (34a)

  .
  I sina slutsatser av den 12 december 2019 (35) enades Europeiska rådet om målet att uppnå en klimatneutral union senast 2050, i överensstämmelse med målen i Parisavtalet,
  som grundar sig på en rättvis och rättfärdig omställning med beaktande av medlemsstaternas olika utgångspunkter, och konstaterade
  att det är nödvändigt att upprätta ett stödjande ramverk och att omställningen kommer att kräva betydande offentliga och privata investeringar. Europeiska rådet uppmanade också kommissionen att utarbeta ett förslag till långsiktig strategi för unionen snarast möjligt under 2020 så att det kan antas av rådet och läggas fram för Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändringar.

Ändring 27

Förslag till förordning

Skäl 12

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (12) | Unionen bör sträva efter att uppnå en balans i hela ekonomin mellan antropogena växthusgasutsläpp och växthusgasupptag genom naturliga och tekniska lösningar, inom unionen senast 2050. Det unionsomfattande målet om klimatneutralitet 2050 bör
  eftersträvas
  av alla medlemsstater
  gemensamt
  , och medlemsstaterna, Europaparlamentet, rådet och kommissionen bör vidta de åtgärder som krävs för att göra det möjligt att uppnå detta mål. Av dessa åtgärder kommer unionsåtgärder att utgöra en viktig del. |

Kommissionens förslag

Ändring

(12)

Unionen bör sträva efter att uppnå en balans i hela ekonomin mellan antropogena växthusgasutsläpp och växthusgasupptag genom naturliga och tekniska lösningar, inom unionen senast 2050. Det unionsomfattande målet om klimatneutralitet 2050 bör
  eftersträvas
  av alla medlemsstater
  gemensamt
  , och medlemsstaterna, Europaparlamentet, rådet och kommissionen bör vidta de åtgärder som krävs för att göra det möjligt att uppnå detta mål. Av dessa åtgärder kommer unionsåtgärder att utgöra en viktig del.

| (12) | Unionen
  och medlemsstaterna
  bör sträva efter att uppnå en balans i hela ekonomin mellan antropogena växthusgasutsläpp och växthusgasupptag genom naturliga och tekniska lösningar inom unionen
  och på medlemsstatsnivå
  senast 2050. Det unionsomfattande målet om klimatneutralitet 2050 bör
  uppnås
  av alla medlemsstater, och medlemsstaterna, Europaparlamentet, rådet och kommissionen bör vidta de åtgärder som krävs för att göra det möjligt att uppnå detta mål. Av dessa åtgärder kommer unionsåtgärder att utgöra en viktig del.
  Efter 2050 bör unionen och alla medlemsstater fortsätta att minska utsläppen för att säkerställa att upptaget av växthusgaser överstiger de antropogena utsläppen. |
| --- | --- |

(12)

Unionen
  och medlemsstaterna
  bör sträva efter att uppnå en balans i hela ekonomin mellan antropogena växthusgasutsläpp och växthusgasupptag genom naturliga och tekniska lösningar inom unionen
  och på medlemsstatsnivå
  senast 2050. Det unionsomfattande målet om klimatneutralitet 2050 bör
  uppnås
  av alla medlemsstater, och medlemsstaterna, Europaparlamentet, rådet och kommissionen bör vidta de åtgärder som krävs för att göra det möjligt att uppnå detta mål. Av dessa åtgärder kommer unionsåtgärder att utgöra en viktig del.
  Efter 2050 bör unionen och alla medlemsstater fortsätta att minska utsläppen för att säkerställa att upptaget av växthusgaser överstiger de antropogena utsläppen.

Ändring 28

Förslag till förordning

Skäl 12a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (12a) | Varje medlemsstat har ett ansvar att nå klimatneutralitet individuellt senast 2050. Av rättvise- och solidaritetsskäl, och för att hjälpa till med energiomvandlingen i medlemsstater med olika utgångspunkter, behövs tillräckliga stödmekanismer och tillräcklig finansiering från unionen, såsom Fonden för en rättvis omställning enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) .../...

   (1a)

  , och andra relevanta finansieringsmekanismer. |

Kommissionens förslag

Ändring

(12a)

Varje medlemsstat har ett ansvar att nå klimatneutralitet individuellt senast 2050. Av rättvise- och solidaritetsskäl, och för att hjälpa till med energiomvandlingen i medlemsstater med olika utgångspunkter, behövs tillräckliga stödmekanismer och tillräcklig finansiering från unionen, såsom Fonden för en rättvis omställning enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) .../...

   (1a)

  , och andra relevanta finansieringsmekanismer.

Ändring 29

Förslag till förordning

Skäl 12b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (12b) | I Parisavtalets ingress erkänns vikten av att säkerställa skyddet av ekosystemens orubbade tillstånd, inklusive oceanerna. I Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändringar framhålls att alla parter ska främja hållbar skötsel samt bevarande och ökning av sänkor och reservoarer för alla växthusgaser, inklusive biomassa, skogar och oceaner, såväl som andra ekosystem på land, vid kuster och i vatten. Om målen i Parisavtalet inte uppnås kan temperaturen komma att överskrida en brytpunkt bortom vilken oceanerna inte längre kan ta upp lika mycket koldioxid och bidra till att begränsa klimatförändringarna. |

Kommissionens förslag

Ändring

(12b)

I Parisavtalets ingress erkänns vikten av att säkerställa skyddet av ekosystemens orubbade tillstånd, inklusive oceanerna. I Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändringar framhålls att alla parter ska främja hållbar skötsel samt bevarande och ökning av sänkor och reservoarer för alla växthusgaser, inklusive biomassa, skogar och oceaner, såväl som andra ekosystem på land, vid kuster och i vatten. Om målen i Parisavtalet inte uppnås kan temperaturen komma att överskrida en brytpunkt bortom vilken oceanerna inte längre kan ta upp lika mycket koldioxid och bidra till att begränsa klimatförändringarna.

Ändring 30

Förslag till förordning

Skäl 12c (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (12c) | Naturliga kolsänkor spelar en viktig roll i omställningen till ett klimatneutralt samhälle. Kommissionen utforskar utvecklingen av ett regelverk för certifiering av upptag av koldioxid i enlighet med sin handlingsplan för den cirkulära ekonomin och strategin Från jord till bord. EU:s strategi för biologisk mångfald 2030 och initiativen i denna kommer att spela en viktig roll för att återställa skadade ekosystem, särskilt sådana som har störst potential att fånga in och lagra koldioxid och att förebygga och minska konsekvenserna av naturkatastrofer. Återställandet av ekosystem skulle bidra till bevarandet, skötseln och ökningen av naturliga sänkor och främja biologisk mångfald samtidigt som klimatförändringarna bekämpas. |

Kommissionens förslag

Ändring

(12c)

Naturliga kolsänkor spelar en viktig roll i omställningen till ett klimatneutralt samhälle. Kommissionen utforskar utvecklingen av ett regelverk för certifiering av upptag av koldioxid i enlighet med sin handlingsplan för den cirkulära ekonomin och strategin Från jord till bord. EU:s strategi för biologisk mångfald 2030 och initiativen i denna kommer att spela en viktig roll för att återställa skadade ekosystem, särskilt sådana som har störst potential att fånga in och lagra koldioxid och att förebygga och minska konsekvenserna av naturkatastrofer. Återställandet av ekosystem skulle bidra till bevarandet, skötseln och ökningen av naturliga sänkor och främja biologisk mångfald samtidigt som klimatförändringarna bekämpas.

Ändring 144

Förslag till förordning

Skäl 12 d (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (12d) | Kommissionen bör undersöka möjligheten att införa system för koldioxidkrediter, inbegripet certifiering av upptag av växthusgaser genom koldioxidbindning i samband med markanvändning, mark och biomassa inom jordbruket i syfte att uppnå unionens klimatneutralitetsmål och möjliggöra en utveckling av en separat marknad för upptag av koldioxid för markbaserad växthusbindning. En sådan ram bör baseras på bästa tillgängliga vetenskap och på ett system för bedömning och godkännande av kommissionen, samtidigt som det inte får förekomma några negativa effekter på miljön, särskilt den biologiska mångfalden, folkhälsan eller på de sociala eller ekonomiska målen. Kommissionen bör redogöra för resultaten av denna bedömning senast den 30 juni 2021. |

Kommissionens förslag

Ändring

(12d)

Kommissionen bör undersöka möjligheten att införa system för koldioxidkrediter, inbegripet certifiering av upptag av växthusgaser genom koldioxidbindning i samband med markanvändning, mark och biomassa inom jordbruket i syfte att uppnå unionens klimatneutralitetsmål och möjliggöra en utveckling av en separat marknad för upptag av koldioxid för markbaserad växthusbindning. En sådan ram bör baseras på bästa tillgängliga vetenskap och på ett system för bedömning och godkännande av kommissionen, samtidigt som det inte får förekomma några negativa effekter på miljön, särskilt den biologiska mångfalden, folkhälsan eller på de sociala eller ekonomiska målen. Kommissionen bör redogöra för resultaten av denna bedömning senast den 30 juni 2021.

Ändring 31

Förslag till förordning

Skäl 12e (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (12e) | För att öka tydligheten bör kommissionen lägga fram en definition av naturliga och andra kolsänkor. |

Kommissionens förslag

Ändring

(12e)

För att öka tydligheten bör kommissionen lägga fram en definition av naturliga och andra kolsänkor.

Ändring 156

Förslag till förordning

Skäl 12f (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (12f) | I omställningen till klimatneutralitet bör unionen bevara konkurrenskraften för sin industri, särskilt den energiintensiva industrin, bland annat genom att utveckla effektiva åtgärder för att hantera koldioxidläckage på ett sätt som är förenligt med WTO:s regler och skapa lika villkor mellan unionen och tredjeländer för att undvika orättvis konkurrens orsakad av att klimatpolitik som är förenlig med Parisavtalet inte genomförs. |

Kommissionens förslag

Ändring

(12f)

I omställningen till klimatneutralitet bör unionen bevara konkurrenskraften för sin industri, särskilt den energiintensiva industrin, bland annat genom att utveckla effektiva åtgärder för att hantera koldioxidläckage på ett sätt som är förenligt med WTO:s regler och skapa lika villkor mellan unionen och tredjeländer för att undvika orättvis konkurrens orsakad av att klimatpolitik som är förenlig med Parisavtalet inte genomförs.

Ändring 33

Förslag till förordning

Skäl 13

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (13) | Unionen bör fortsätta sitt klimatarbete och sitt internationella klimatledarskap efter 2050 för att skydda jorden och människorna mot hotet från farliga klimatförändringar, med sikte på de temperaturmål som fastställs i Parisavtalet och i enlighet med
  IPCC:s
  vetenskapliga rekommendationer. |

Kommissionens förslag

Ändring

(13)

Unionen bör fortsätta sitt klimatarbete och sitt internationella klimatledarskap efter 2050 för att skydda jorden och människorna mot hotet från farliga klimatförändringar, med sikte på de temperaturmål som fastställs i Parisavtalet och i enlighet med
  IPCC:s
  vetenskapliga rekommendationer.

| (13) | Unionen bör fortsätta sitt klimatarbete och sitt internationella klimatledarskap efter 2050
  , särskilt genom att hjälpa de mest utsatta befolkningsgrupperna, via sina yttre åtgärder och sin utvecklingspolitik
  för att skydda jorden och människorna mot hotet från farliga klimatförändringar, med sikte på de temperaturmål som fastställs i Parisavtalet och i enlighet med vetenskapliga rekommendationer
  från IPCC, FN:s miljöprogram (Unep), IPBES och Europeiska klimatförändringsrådet (ECCC)
  . |
| --- | --- |

(13)

Unionen bör fortsätta sitt klimatarbete och sitt internationella klimatledarskap efter 2050
  , särskilt genom att hjälpa de mest utsatta befolkningsgrupperna, via sina yttre åtgärder och sin utvecklingspolitik
  för att skydda jorden och människorna mot hotet från farliga klimatförändringar, med sikte på de temperaturmål som fastställs i Parisavtalet och i enlighet med vetenskapliga rekommendationer
  från IPCC, FN:s miljöprogram (Unep), IPBES och Europeiska klimatförändringsrådet (ECCC)
  .

Ändring 34

Förslag till förordning

Skäl 13a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (13a) | Ekosystem, människor och ekonomier i unionen kommer att utsättas för betydande konsekvenser av klimatförändringarna om inte utsläppen av växthusgaser omedelbart begränsas eller om ingen anpassning till klimatförändringarna sker. Anpassning till klimatförändringarna skulle ytterligare minska de oundvikliga konsekvenserna på ett kostnadseffektivt sätt, med betydande sidofördelar från användningen av naturbaserade lösningar. |

Kommissionens förslag

Ändring

(13a)

Ekosystem, människor och ekonomier i unionen kommer att utsättas för betydande konsekvenser av klimatförändringarna om inte utsläppen av växthusgaser omedelbart begränsas eller om ingen anpassning till klimatförändringarna sker. Anpassning till klimatförändringarna skulle ytterligare minska de oundvikliga konsekvenserna på ett kostnadseffektivt sätt, med betydande sidofördelar från användningen av naturbaserade lösningar.

Ändring 35

Förslag till förordning

Skäl 13b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (13b) | De negativa effekterna av klimatförändringarna kan möjligen överstiga medlemsstaternas anpassningsförmåga. Därför bör medlemsstaterna och unionen arbeta tillsammans för att undvika, minimera och avhjäla förluster och skador, såsom föreskrivs i artikel 8 i Parisavtalet, bland annat genom Internationella Warszawamekanismen. |

Kommissionens förslag

Ändring

(13b)

Ändring 36

Förslag till förordning

Skäl 14

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (14) | Anpassningsåtgärder är en viktig del av de långsiktiga globala åtgärderna i samband med klimatförändringarna. Medlemsstaterna och unionen bör därför öka anpassningsförmågan, stärka motståndskraften och minska sårbarheten gentemot klimatförändringarna, i enlighet med artikel 7 i Parisavtalet, samt maximera sidofördelarna med annan miljöpolitik och miljölagstiftning. Medlemsstaterna bör anta heltäckande nationella anpassningsstrategier och anpassningsplaner. |

Kommissionens förslag

Ändring

(14)

Anpassningsåtgärder är en viktig del av de långsiktiga globala åtgärderna i samband med klimatförändringarna. Medlemsstaterna och unionen bör därför öka anpassningsförmågan, stärka motståndskraften och minska sårbarheten gentemot klimatförändringarna, i enlighet med artikel 7 i Parisavtalet, samt maximera sidofördelarna med annan miljöpolitik och miljölagstiftning. Medlemsstaterna bör anta heltäckande nationella anpassningsstrategier och anpassningsplaner.

| (14) | Anpassningsåtgärder är en viktig del av de långsiktiga globala åtgärderna i samband med klimatförändringarna. Medlemsstaterna och unionen bör därför öka anpassningsförmågan, stärka motståndskraften och minska sårbarheten gentemot klimatförändringarna, i enlighet med artikel 7 i Parisavtalet, samt maximera sidofördelarna med annan miljöpolitik och miljölagstiftning. Medlemsstaterna bör anta heltäckande nationella anpassningsstrategier och anpassningsplaner
  , och kommissionen bör hjälpa till med att övervaka hur det går med anpassningen genom utvecklingsindikatorer
  . |
| --- | --- |

(14)

Anpassningsåtgärder är en viktig del av de långsiktiga globala åtgärderna i samband med klimatförändringarna. Medlemsstaterna och unionen bör därför öka anpassningsförmågan, stärka motståndskraften och minska sårbarheten gentemot klimatförändringarna, i enlighet med artikel 7 i Parisavtalet, samt maximera sidofördelarna med annan miljöpolitik och miljölagstiftning. Medlemsstaterna bör anta heltäckande nationella anpassningsstrategier och anpassningsplaner
  , och kommissionen bör hjälpa till med att övervaka hur det går med anpassningen genom utvecklingsindikatorer
  .

Ändring 37

Förslag till förordning

Skäl 14a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (14a) | När medlemsstaterna antar sina anpassningsstrategier och anpassningsplaner bör de särskilt uppmärksamma de mest drabbade områdena. Dessutom är det angeläget att förbättra, bevara och återställa den biologiska mångfalden för att utnyttja dess fulla potential i fråga om klimatreglering och klimatanpassning. Anpassningsstrategier och anpassningsplaner bör därför uppmuntra till naturbaserade lösningar och ekosystembaserad anpassning som bidrar till återställande och bevarande av den biologiska mångfalden, ta vederbörlig hänsyn till områdenas särdrag och lokal kunskap och fastställa konkreta åtgärder för att skydda marina och kustnära ekosystem. Vidare bör man få bort verksamhet som hindrar ekosystemens förmåga att anpassa sig till klimatförändringarna för att säkerställa den biologiska mångfaldens och ekosystemtjänsternas motståndskraft. |

Kommissionens förslag

Ändring

(14a)

När medlemsstaterna antar sina anpassningsstrategier och anpassningsplaner bör de särskilt uppmärksamma de mest drabbade områdena. Dessutom är det angeläget att förbättra, bevara och återställa den biologiska mångfalden för att utnyttja dess fulla potential i fråga om klimatreglering och klimatanpassning. Anpassningsstrategier och anpassningsplaner bör därför uppmuntra till naturbaserade lösningar och ekosystembaserad anpassning som bidrar till återställande och bevarande av den biologiska mångfalden, ta vederbörlig hänsyn till områdenas särdrag och lokal kunskap och fastställa konkreta åtgärder för att skydda marina och kustnära ekosystem. Vidare bör man få bort verksamhet som hindrar ekosystemens förmåga att anpassa sig till klimatförändringarna för att säkerställa den biologiska mångfaldens och ekosystemtjänsternas motståndskraft.

Ändring 38

Förslag till förordning

Skäl 14b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (14b) | Anpassningsstrategier bör även uppmuntra till ett modellskifte i drabbade områden baserat på miljövänliga och naturbaserade lösningar. De bör säkerställa hållbara försörjningsmöjligheter för att erbjuda bättre levnadsvillkor, till exempel hållbart och lokalt jordbruk, hållbar vattenförvaltning och förnybar energi, i linje med målen för hållbar utveckling, och på så vis främja deras motståndskraft och skyddet av deras ekosystem. |

Kommissionens förslag

Ändring

(14b)

Anpassningsstrategier bör även uppmuntra till ett modellskifte i drabbade områden baserat på miljövänliga och naturbaserade lösningar. De bör säkerställa hållbara försörjningsmöjligheter för att erbjuda bättre levnadsvillkor, till exempel hållbart och lokalt jordbruk, hållbar vattenförvaltning och förnybar energi, i linje med målen för hållbar utveckling, och på så vis främja deras motståndskraft och skyddet av deras ekosystem.

Ändring 39

Förslag till förordning

Skäl 15

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (15) | När de vidtar relevanta åtgärder på unionsnivå och nationell nivå för att uppnå klimatneutralitetsmålet bör medlemsstaterna och Europaparlamentet, rådet och kommissionen beakta hur omställningen till klimatneutralitet bidrar till medborgarnas välbefinnande, samhällets välstånd och ekonomins konkurrenskraft, energi- och livsmedelsförsörjning och överkomliga priser, rättvisa och solidaritet mellan och inom medlemsstaterna med tanke på deras ekonomiska möjligheter, nationella förhållanden och behovet av konvergens över tiden, behovet av att göra omställningen rättvis och socialt jämlik, bästa tillgängliga vetenskapliga bevis, särskilt rön som rapporteras av IPCC, behovet av att integrera klimatrelaterade risker i investerings- och planeringsbeslut, kostnadseffektivitet och teknikneutralitet för att uppnå minskningar och upptag av växthusgaser
  samt
  ökad motståndskraft,
  och
  ökad miljöintegritet och ambitionsnivå över tiden. |

Kommissionens förslag

Ändring

(15)

När de vidtar relevanta åtgärder på unionsnivå och nationell nivå för att uppnå klimatneutralitetsmålet bör medlemsstaterna och Europaparlamentet, rådet och kommissionen beakta hur omställningen till klimatneutralitet bidrar till medborgarnas välbefinnande, samhällets välstånd och ekonomins konkurrenskraft, energi- och livsmedelsförsörjning och överkomliga priser, rättvisa och solidaritet mellan och inom medlemsstaterna med tanke på deras ekonomiska möjligheter, nationella förhållanden och behovet av konvergens över tiden, behovet av att göra omställningen rättvis och socialt jämlik, bästa tillgängliga vetenskapliga bevis, särskilt rön som rapporteras av IPCC, behovet av att integrera klimatrelaterade risker i investerings- och planeringsbeslut, kostnadseffektivitet och teknikneutralitet för att uppnå minskningar och upptag av växthusgaser
  samt
  ökad motståndskraft,
  och
  ökad miljöintegritet och ambitionsnivå över tiden.

| (15) | När de vidtar relevanta åtgärder på unionsnivå och nationell nivå för att uppnå klimatneutralitetsmålet bör medlemsstaterna och Europaparlamentet, rådet och kommissionen beakta hur omställningen till klimatneutralitet bidrar till medborgarnas
  hälsa, livskvalitet och
  välbefinnande,
  social jämlikhet,
  samhällets välstånd och ekonomins konkurrenskraft,
  bland annat rättvis konkurrens och lika villkor globalt. Medlemsstaterna och Europaparlamentet, rådet och kommissionen bör även beakta eventuell byråkrati eller andra lagstiftningshinder som möjligen hindrar ekonomiska aktörer eller sektorer från att nå klimatmålen, de sociala, ekonomiska och miljömässiga kostnaderna vid uteblivna eller otillräckliga åtgärder, klimatförändringarnas oproportionerligt stora påverkan på kvinnor och behovet av att stärka jämställdheten, behovet av att främja hållbara livsstilar, maximering av energi- och resurseffektivitet,
  energi- och livsmedelsförsörjning och överkomliga priser,
  med särskilt beaktande av behovet av att energifattigdom bekämpas,
  rättvisa och solidaritet
  och lika villkor
  mellan och inom medlemsstaterna med tanke på deras ekonomiska möjligheter, nationella förhållanden
  och olika utgångspunkter
  och behovet av konvergens över tiden, behovet av att göra omställningen rättvis och socialt jämlik
  i enlighet med Internationella arbetsorganisationens riktlinjer från 2015 för en rättvis omställning till miljömässigt hållbara ekonomier och samhällen för alla
  , bästa tillgängliga vetenskapliga bevis, särskilt rön som rapporteras av IPCC
  och IPBES
  , behovet av att integrera klimatrelaterade risker
  och bedömningar av sårbarhet för och anpassning till klimatförändringar
  i investerings- och planeringsbeslut
  och samtidigt säkerställa att unionens politik är klimatsäkrad
  , kostnadseffektivitet och teknikneutralitet för att uppnå minskningar och upptag av växthusgaser
  och
  ökad motståndskraft
  på en rättvis grundval
  ,
  behovet av att förvalta, bevara och återställa marina och terrestra ekosystem och biologisk mångfald, nuvarande infrastrukturstatus och eventuella behov av att uppdatera och investera i unionens infrastruktur,
  ökadmiljöintegritet och ambitionsnivå över tiden
  , de olika aktörernas förmåga att investera i omställningen på ett socialt bärkraftigt sätt samt den potentiella risken för koldioxidläckage och åtgärder för att förebygga den
  . |
| --- | --- |

(15)

När de vidtar relevanta åtgärder på unionsnivå och nationell nivå för att uppnå klimatneutralitetsmålet bör medlemsstaterna och Europaparlamentet, rådet och kommissionen beakta hur omställningen till klimatneutralitet bidrar till medborgarnas
  hälsa, livskvalitet och
  välbefinnande,
  social jämlikhet,
  samhällets välstånd och ekonomins konkurrenskraft,
  bland annat rättvis konkurrens och lika villkor globalt. Medlemsstaterna och Europaparlamentet, rådet och kommissionen bör även beakta eventuell byråkrati eller andra lagstiftningshinder som möjligen hindrar ekonomiska aktörer eller sektorer från att nå klimatmålen, de sociala, ekonomiska och miljömässiga kostnaderna vid uteblivna eller otillräckliga åtgärder, klimatförändringarnas oproportionerligt stora påverkan på kvinnor och behovet av att stärka jämställdheten, behovet av att främja hållbara livsstilar, maximering av energi- och resurseffektivitet,
  energi- och livsmedelsförsörjning och överkomliga priser,
  med särskilt beaktande av behovet av att energifattigdom bekämpas,
  rättvisa och solidaritet
  och lika villkor
  mellan och inom medlemsstaterna med tanke på deras ekonomiska möjligheter, nationella förhållanden
  och olika utgångspunkter
  och behovet av konvergens över tiden, behovet av att göra omställningen rättvis och socialt jämlik
  i enlighet med Internationella arbetsorganisationens riktlinjer från 2015 för en rättvis omställning till miljömässigt hållbara ekonomier och samhällen för alla
  , bästa tillgängliga vetenskapliga bevis, särskilt rön som rapporteras av IPCC
  och IPBES
  , behovet av att integrera klimatrelaterade risker
  och bedömningar av sårbarhet för och anpassning till klimatförändringar
  i investerings- och planeringsbeslut
  och samtidigt säkerställa att unionens politik är klimatsäkrad
  , kostnadseffektivitet och teknikneutralitet för att uppnå minskningar och upptag av växthusgaser
  och
  ökad motståndskraft
  på en rättvis grundval
  ,
  behovet av att förvalta, bevara och återställa marina och terrestra ekosystem och biologisk mångfald, nuvarande infrastrukturstatus och eventuella behov av att uppdatera och investera i unionens infrastruktur,
  ökadmiljöintegritet och ambitionsnivå över tiden
  , de olika aktörernas förmåga att investera i omställningen på ett socialt bärkraftigt sätt samt den potentiella risken för koldioxidläckage och åtgärder för att förebygga den
  .

Ändring 40

Förslag till förordning

Skäl 16

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (16) | Omställningen till klimatneutralitet kräver förändringar inom samtliga politikområden och gemensamma insatser inom alla sektorer i ekonomin och samhället, vilket kommissionen framhåller i sitt meddelande om den gröna given. I sina slutsatser av den 12 december 2019 konstaterade Europeiska rådet också att all relevant EU-lagstiftning och EU-politik måste vara förenlig med och bidra till uppfyllandet av klimatneutralitetsmålet, samtidigt som hänsyn tas till lika villkor, och uppmanade kommissionen att undersöka huruvida detta kräver en anpassning av de gällande bestämmelserna. |

Kommissionens förslag

Ändring

(16)

Omställningen till klimatneutralitet kräver förändringar inom samtliga politikområden och gemensamma insatser inom alla sektorer i ekonomin och samhället, vilket kommissionen framhåller i sitt meddelande om den gröna given. I sina slutsatser av den 12 december 2019 konstaterade Europeiska rådet också att all relevant EU-lagstiftning och EU-politik måste vara förenlig med och bidra till uppfyllandet av klimatneutralitetsmålet, samtidigt som hänsyn tas till lika villkor, och uppmanade kommissionen att undersöka huruvida detta kräver en anpassning av de gällande bestämmelserna.

| (16) | Omställningen till klimatneutralitet kräver
  omvälvande
  förändringar inom samtliga politikområden
  , ambitiös och varaktig finansiering
  och gemensamma insatser inom alla sektorer i ekonomin och samhället,
  inklusive luft- och sjöfarten,
  vilket kommissionen framhåller i sitt meddelande om den gröna given. I sina slutsatser av den 12 december 2019 konstaterade Europeiska rådet också att all relevant EU-lagstiftning och EU-politik måste vara förenlig med och bidra till uppfyllandet av klimatneutralitetsmålet, samtidigt som hänsyn tas till lika villkor, och uppmanade kommissionen att undersöka huruvida detta kräver en anpassning av de gällande bestämmelserna. |
| --- | --- |

(16)

Omställningen till klimatneutralitet kräver
  omvälvande
  förändringar inom samtliga politikområden
  , ambitiös och varaktig finansiering
  och gemensamma insatser inom alla sektorer i ekonomin och samhället,
  inklusive luft- och sjöfarten,
  vilket kommissionen framhåller i sitt meddelande om den gröna given. I sina slutsatser av den 12 december 2019 konstaterade Europeiska rådet också att all relevant EU-lagstiftning och EU-politik måste vara förenlig med och bidra till uppfyllandet av klimatneutralitetsmålet, samtidigt som hänsyn tas till lika villkor, och uppmanade kommissionen att undersöka huruvida detta kräver en anpassning av de gällande bestämmelserna.

Ändring 41

Förslag till förordning

Skäl 16a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (16a) | Alla ekonomiska nyckelsektorer kommer att behöva arbeta tillsammans för att nå klimatneutralitet: energi-, industri-, transport-, värme- och kyl-, bygg-, jordbruks- och avfallssektorn samt sektorn för markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk. Alla sektorer bör göra jämförbara insatser för att nå unionens klimatneutralitetsmål, vare sig de omfattas eller inte omfattas av systemet för handel med utsläppsrätter för växthusgaser inom unionen. För att situationen ska vara förutsägbar för alla ekonomiska aktörer, däribland företag, arbetstagare, investerare och konsumenter, och för att de ska känna förtroende och göras delaktiga, bör kommissionen fastställa riktlinjer för de ekonomiska sektorer som kan bidra mest till uppnåendet av klimatneutralitetsmålet. Riktlinjerna bör innehålla vägledande utvecklingsbanor för växthusgasminskningar i de sektorerna på unionsnivå. Detta skulle ge dem säkerhet att vidta lämpliga åtgärder och planera för nödvändiga investeringar och skulle på så vis hjälpa dem att hålla sig kvar på vägen mot omställning. Samtidigt skulle det fungera som en mekanism för att engagera sektorerna i arbetet med klimatneutralitetslösningar. |

Kommissionens förslag

Ändring

(16a)

Alla ekonomiska nyckelsektorer kommer att behöva arbeta tillsammans för att nå klimatneutralitet: energi-, industri-, transport-, värme- och kyl-, bygg-, jordbruks- och avfallssektorn samt sektorn för markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk. Alla sektorer bör göra jämförbara insatser för att nå unionens klimatneutralitetsmål, vare sig de omfattas eller inte omfattas av systemet för handel med utsläppsrätter för växthusgaser inom unionen. För att situationen ska vara förutsägbar för alla ekonomiska aktörer, däribland företag, arbetstagare, investerare och konsumenter, och för att de ska känna förtroende och göras delaktiga, bör kommissionen fastställa riktlinjer för de ekonomiska sektorer som kan bidra mest till uppnåendet av klimatneutralitetsmålet. Riktlinjerna bör innehålla vägledande utvecklingsbanor för växthusgasminskningar i de sektorerna på unionsnivå. Detta skulle ge dem säkerhet att vidta lämpliga åtgärder och planera för nödvändiga investeringar och skulle på så vis hjälpa dem att hålla sig kvar på vägen mot omställning. Samtidigt skulle det fungera som en mekanism för att engagera sektorerna i arbetet med klimatneutralitetslösningar.

Ändring 42

Förslag till förordning

Skäl 16b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (16b) | Omställningen till klimatneutralitet kräver att alla sektorer gör sin del. Unionen bör fortsätta med ansträngningarna att stärka och främja den cirkulära ekonomin och ytterligare stödja förnybara lösningar och alternativ som kan ersätta fossilbaserade produkter och material. Ytterligare användning av förnybara produkter och material kommer att göra stor nytta för att begränsa klimatförändringarna och gynnar många olika sektorer. |

Kommissionens förslag

Ändring

(16b)

Omställningen till klimatneutralitet kräver att alla sektorer gör sin del. Unionen bör fortsätta med ansträngningarna att stärka och främja den cirkulära ekonomin och ytterligare stödja förnybara lösningar och alternativ som kan ersätta fossilbaserade produkter och material. Ytterligare användning av förnybara produkter och material kommer att göra stor nytta för att begränsa klimatförändringarna och gynnar många olika sektorer.

Ändring 43

Förslag till förordning

Skäl 16c (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (16c) | Med tanke på risken för koldioxidläckage bör omställningen till och det kontinuerliga arbetet med att upprätthålla klimatneutralitet innebära en verklig grön omställning, leda till faktiska utsläppsminskningar och inte skapa ett falskt unionsresultat till följd av att produktion och utsläpp har förlagts utanför unionen. För att uppnå detta bör unionspolitik utformas för att minimera risken för koldioxidläckage och utforska tekniska lösningar. |

Kommissionens förslag

Ändring

(16c)

Med tanke på risken för koldioxidläckage bör omställningen till och det kontinuerliga arbetet med att upprätthålla klimatneutralitet innebära en verklig grön omställning, leda till faktiska utsläppsminskningar och inte skapa ett falskt unionsresultat till följd av att produktion och utsläpp har förlagts utanför unionen. För att uppnå detta bör unionspolitik utformas för att minimera risken för koldioxidläckage och utforska tekniska lösningar.

Ändring 44

Förslag till förordning

Skäl 16d (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (16d) | Omställningen till klimatneutralitet får inte ske utan jordbruket, den enda produktionssektor som kan lagra koldioxid. Långsiktig lagring garanteras i synnerhet av skogsbruk, permanenta ängsmarker och fleråriga grödor i allmänhet. |

Kommissionens förslag

Ändring

(16d)

Omställningen till klimatneutralitet får inte ske utan jordbruket, den enda produktionssektor som kan lagra koldioxid. Långsiktig lagring garanteras i synnerhet av skogsbruk, permanenta ängsmarker och fleråriga grödor i allmänhet.

Ändring 45

Förslag till förordning

Skäl 16e (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (16e) | För att klimatneutralitet ska uppnås måste jord- och skogsbrukets särskilda roll beaktas, eftersom endast ett livskraftigt och produktivt jord- och skogsbruk klarar av att förse befolkningen med säkra livsmedel av hög kvalitet, i tillräckliga mängder och till överkomliga priser och med förnybara råvaror för bioekonomins alla ändamål. |

Kommissionens förslag

Ändring

(16e)

För att klimatneutralitet ska uppnås måste jord- och skogsbrukets särskilda roll beaktas, eftersom endast ett livskraftigt och produktivt jord- och skogsbruk klarar av att förse befolkningen med säkra livsmedel av hög kvalitet, i tillräckliga mängder och till överkomliga priser och med förnybara råvaror för bioekonomins alla ändamål.

Ändring 46

Förslag till förordning

Skäl 16f (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (16f) | Skogen spelar en avgörande roll i omställningen till klimatneutralitet. Ett hållbart och naturnära skogsbruk är avgörande för fortlöpande upptag av växthusgaser från atmosfären och gör det också möjligt att tillhandahålla förnybart och klimatvänligt råmaterial till träprodukter, som lagrar koldioxid och kan fungera som ersättning för fossilbaserade material och bränslen. Skogarnas ”tredubbla roll” (sänka, lagring och ersättning) bidrar till minskade koldioxidutsläpp i atmosfären och säkerställer samtidigt att skogarna kan fortsätta att växa och erbjuda många andra tjänster. |

Kommissionens förslag

Ändring

(16f)

Skogen spelar en avgörande roll i omställningen till klimatneutralitet. Ett hållbart och naturnära skogsbruk är avgörande för fortlöpande upptag av växthusgaser från atmosfären och gör det också möjligt att tillhandahålla förnybart och klimatvänligt råmaterial till träprodukter, som lagrar koldioxid och kan fungera som ersättning för fossilbaserade material och bränslen. Skogarnas ”tredubbla roll” (sänka, lagring och ersättning) bidrar till minskade koldioxidutsläpp i atmosfären och säkerställer samtidigt att skogarna kan fortsätta att växa och erbjuda många andra tjänster.

Ändring 47

Förslag till förordning

Skäl 16 g (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (16 g) | Unionsrätten bör främja beskogning och hållbar skogsförvaltning i medlemsstater som inte har betydande skogsresurser genom utbyte av bästa praxis och industriell know-how. |

Kommissionens förslag

Ändring

(16 g)

Unionsrätten bör främja beskogning och hållbar skogsförvaltning i medlemsstater som inte har betydande skogsresurser genom utbyte av bästa praxis och industriell know-how.

Ändring 48

Förslag till förordning

Skäl 17

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (17) | Såsom
  kommissionen angav
  i sitt meddelande
  Den
  europeiska
  gröna given
  har den bedömt
  unionens 2030-mål för
  minskning av växthusgasutsläppen,
  i sitt meddelande
  Höjning av Europas klimatambition för 2030 – Investering i en klimatneutral framtid till förmån för våra medborgare

   (9)

  , på grundval av en heltäckande konsekvensbedömning och med beaktande av sin analys av de integrerade nationella energi- och klimatplaner som lämnats in till kommissionen i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1999

   (10)

  . Mot bakgrund av
  klimatneutralitetsmålet
  för 2050 bör utsläppen av växthusgaser minskas och upptagen förbättras till 2030, så att nettoutsläppen av växthusgaser, det vill säga utsläpp efter avdrag för upptag, minskar med minst 55 % i hela ekonomin och inom EU fram till 2030
  jämfört med 1990 års nivåer.
  Detta nya klimatmål för unionen för 2030 är ett senare mål med avseende på tillämpningen av artikel 2.11 i förordning (EU) 2018/1999 och ersätter därför det unionsomfattande mål för växthusgasutsläpp
  för 2030
  som anges i den punkten. Dessutom
  bör kommissionen senast den 30 juni 2021 bedöma hur den unionslagstiftning som är relevant för att uppnå
  klimatmålet för 2030
  skulle behöva ändras
  för att uppnå dessa nettoutsläppsminskningar
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

(17)

Såsom
  kommissionen angav
  i sitt meddelande
  Den
  europeiska
  gröna given
  har den bedömt
  unionens 2030-mål för
  minskning av växthusgasutsläppen,
  i sitt meddelande
  Höjning av Europas klimatambition för 2030 – Investering i en klimatneutral framtid till förmån för våra medborgare

   (9)

  , på grundval av en heltäckande konsekvensbedömning och med beaktande av sin analys av de integrerade nationella energi- och klimatplaner som lämnats in till kommissionen i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1999

   (10)

  . Mot bakgrund av
  klimatneutralitetsmålet
  för 2050 bör utsläppen av växthusgaser minskas och upptagen förbättras till 2030, så att nettoutsläppen av växthusgaser, det vill säga utsläpp efter avdrag för upptag, minskar med minst 55 % i hela ekonomin och inom EU fram till 2030
  jämfört med 1990 års nivåer.
  Detta nya klimatmål för unionen för 2030 är ett senare mål med avseende på tillämpningen av artikel 2.11 i förordning (EU) 2018/1999 och ersätter därför det unionsomfattande mål för växthusgasutsläpp
  för 2030
  som anges i den punkten. Dessutom
  bör kommissionen senast den 30 juni 2021 bedöma hur den unionslagstiftning som är relevant för att uppnå
  klimatmålet för 2030
  skulle behöva ändras
  för att uppnå dessa nettoutsläppsminskningar
  .

| (17) | I meddelandet
  om den gröna given
  angav kommissionen sin avsikt att bedöma och lägga fram förslag för att höja
  unionens 2030-mål för
  minskade växthusgasutsläpp för att säkerställa att det är förenligt med klimatneutralitetsmålet för 2050.
  I sitt meddelande
  betonade kommissionen att all unionspolitik bör bidra till
  klimatneutralitetsmålet
  och att alla sektorer bör bidra. Med tanke på unionens mål att nå klimatneutralitet senast 2050 är det angeläget att klimatåtgärderna skärps ytterligare och särskilt att unionens klimatmål
  för 2030
  höjs till en utsläppsminskning på 60 %
  jämfört med 1990 års nivåer.
  Därför
  bör kommissionen senast den 30 juni 2021 bedöma hur den unionslagstiftning som är relevant för att uppnå
  detta höjda mål samt annan relevant unionslagstiftning som bidrar till att minska växthusgasutsläppen och främjar den cirkulära ekonomin
  skulle behöva ändras
  på motsvarande sätt
  . |
| --- | --- |

(17)

I meddelandet
  om den gröna given
  angav kommissionen sin avsikt att bedöma och lägga fram förslag för att höja
  unionens 2030-mål för
  minskade växthusgasutsläpp för att säkerställa att det är förenligt med klimatneutralitetsmålet för 2050.
  I sitt meddelande
  betonade kommissionen att all unionspolitik bör bidra till
  klimatneutralitetsmålet
  och att alla sektorer bör bidra. Med tanke på unionens mål att nå klimatneutralitet senast 2050 är det angeläget att klimatåtgärderna skärps ytterligare och särskilt att unionens klimatmål
  för 2030
  höjs till en utsläppsminskning på 60 %
  jämfört med 1990 års nivåer.
  Därför
  bör kommissionen senast den 30 juni 2021 bedöma hur den unionslagstiftning som är relevant för att uppnå
  detta höjda mål samt annan relevant unionslagstiftning som bidrar till att minska växthusgasutsläppen och främjar den cirkulära ekonomin
  skulle behöva ändras
  på motsvarande sätt
  .

Ändring 49

Förslag till förordning

Skäl 17a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (17a) | För att säkerställa att unionen och alla medlemsstater är på rätt spår mot att uppnå klimatneutralitetsmålet, och för att säkerställa förutsägbarhet för och förtroende hos alla ekonomiska aktörer, däribland företag, arbetstagare, fackföreningar, investerare och konsumenter, bör kommissionen utforska olika alternativ för fastställande av ett klimatmål för unionen för 2040 och vid behov lägga fram lagstiftningsförslag för Europaparlamentet och rådet. |

Kommissionens förslag

Ändring

(17a)

För att säkerställa att unionen och alla medlemsstater är på rätt spår mot att uppnå klimatneutralitetsmålet, och för att säkerställa förutsägbarhet för och förtroende hos alla ekonomiska aktörer, däribland företag, arbetstagare, fackföreningar, investerare och konsumenter, bör kommissionen utforska olika alternativ för fastställande av ett klimatmål för unionen för 2040 och vid behov lägga fram lagstiftningsförslag för Europaparlamentet och rådet.

Ändring 50

Förslag till förordning

Skäl 17b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (17b) | Senast den 30 juni 2021 bör kommissionen se över och vid behov föreslå revideringar av all politik och alla instrument av relevans för uppnåendet av unionens klimatmål för 2030 och av klimatneutralitetsmålet i artikel 2.1. I detta sammanhang kräver de skärpta unionsmålen att EU:s utsläppshandelssystem är ändamålsenligt. Kommissionen bör därför skyndsamt se över Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/87/EG

   (1a)

  och stärka den tillhörande innovationsfonden för att skapa ytterligare ekonomiska incitament för ny teknik och främja tillväxt, konkurrenskraft och stöd till ren teknik, och bör samtidigt säkerställa att förstärkningen av innovationsfonden bidrar till en rättvis omställningsprocess. |

Kommissionens förslag

Ändring

(17b)

Senast den 30 juni 2021 bör kommissionen se över och vid behov föreslå revideringar av all politik och alla instrument av relevans för uppnåendet av unionens klimatmål för 2030 och av klimatneutralitetsmålet i artikel 2.1. I detta sammanhang kräver de skärpta unionsmålen att EU:s utsläppshandelssystem är ändamålsenligt. Kommissionen bör därför skyndsamt se över Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/87/EG

   (1a)

  och stärka den tillhörande innovationsfonden för att skapa ytterligare ekonomiska incitament för ny teknik och främja tillväxt, konkurrenskraft och stöd till ren teknik, och bör samtidigt säkerställa att förstärkningen av innovationsfonden bidrar till en rättvis omställningsprocess.

Ändring 51

Förslag till förordning

Skäl 17c (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (17c) | För att signalera klimatpolitikens betydelse och vikt och ge de politiska aktörerna den information som krävs i lagstiftningsprocessen bör kommissionen bedöma all framtida lagstiftning genom en ny lins, där klimatet och konsekvenserna för klimatet ingår, och fastställa hur all föreslagen lagstiftning kommer att inverka på klimat och miljö, och detta på samma nivå som när kommissionen bedömer rättslig grund, subsidiaritet och proportionalitet. |

Kommissionens förslag

Ändring

(17c)

För att signalera klimatpolitikens betydelse och vikt och ge de politiska aktörerna den information som krävs i lagstiftningsprocessen bör kommissionen bedöma all framtida lagstiftning genom en ny lins, där klimatet och konsekvenserna för klimatet ingår, och fastställa hur all föreslagen lagstiftning kommer att inverka på klimat och miljö, och detta på samma nivå som när kommissionen bedömer rättslig grund, subsidiaritet och proportionalitet.

Ändring 52

Förslag till förordning

Skäl 17d (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (17d) | Kommissionen bör vidare säkerställa att industrin har tillräckliga möjligheter att klara den omfattande omställningen till klimatneutralitet och de mycket ambitiösa målen för 2030 och 2040 genom ett grundligt regelverk och finansiella resurser som står i proportion till utmaningarna. Denna rättsliga och finansiella ram bör bedömas regelbundet och anpassas vid behov för att förhindra koldioxidläckage, nedläggning av industrier, förlust av arbetstillfällen och orättvis internationell konkurrens. |

Kommissionens förslag

Ändring

(17d)

Kommissionen bör vidare säkerställa att industrin har tillräckliga möjligheter att klara den omfattande omställningen till klimatneutralitet och de mycket ambitiösa målen för 2030 och 2040 genom ett grundligt regelverk och finansiella resurser som står i proportion till utmaningarna. Denna rättsliga och finansiella ram bör bedömas regelbundet och anpassas vid behov för att förhindra koldioxidläckage, nedläggning av industrier, förlust av arbetstillfällen och orättvis internationell konkurrens.

Ändring 53

Förslag till förordning

Skäl 17e (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (17e) | Kommissionen bör bedöma sysselsättningsbehoven, inklusive kraven på utbildning, ekonomins utveckling och inrättandet av en jämlik och rättvis omställning. |

Kommissionens förslag

Ändring

(17e)

Kommissionen bör bedöma sysselsättningsbehoven, inklusive kraven på utbildning, ekonomins utveckling och inrättandet av en jämlik och rättvis omställning.

Ändring 157

Förslag till förordning

Skäl 17f (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (17f) | För att unionen ska nå klimatneutralitetsmålet senast 2050 samt de mellanliggande klimatmålen för 2030 och 2040 bör unionsinstitutionerna och alla medlemsstater så snart som möjligt, och senast 2025, fasa ut alla direkta och indirekta fossilsubventioner. Utfasningen av dessa subventioner bör inte påverka insatserna för att bekämpa energifattigdom och bör beakta naturgasens överbryggande roll i omställningen till en koldioxidneutral ekonomi. |

Kommissionens förslag

Ändring

(17f)

För att unionen ska nå klimatneutralitetsmålet senast 2050 samt de mellanliggande klimatmålen för 2030 och 2040 bör unionsinstitutionerna och alla medlemsstater så snart som möjligt, och senast 2025, fasa ut alla direkta och indirekta fossilsubventioner. Utfasningen av dessa subventioner bör inte påverka insatserna för att bekämpa energifattigdom och bör beakta naturgasens överbryggande roll i omställningen till en koldioxidneutral ekonomi.

Ändring 55

Förslag till förordning

Skäl 18

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (18) | För att säkerställa att unionen och
  medlemsstaterna
  är på rätt spår mot att uppnå
  klimatneutralitetsmålet
  och går framåt med klimatanpassningsarbetet bör kommissionen regelbundet bedöma framstegen. Om medlemsstaternas gemensamma framsteg mot att uppnå
  klimatneutralitetsmålet
  eller med klimatanpassningsarbetet inte är tillräckliga eller om
  unionsåtgärder
  inte är
  förenliga
  med
  klimatneutralitetsmålet
  eller
  olämpliga
  för att öka anpassningsförmågan, stärka motståndskraften eller minska sårbarheten, bör kommissionen vidta nödvändiga åtgärder i enlighet med fördragen. Kommissionen bör också regelbundet bedöma relevanta nationella åtgärder och utfärda rekommendationer om den anser att en medlemsstats åtgärder inte är förenliga med
  klimatneutralitetsmålet
  eller otillräckliga för att öka anpassningsförmågan, stärka motståndskraften och minska sårbarheten gentemot klimatförändringarna. |

Kommissionens förslag

Ändring

(18)

För att säkerställa att unionen och
  medlemsstaterna
  är på rätt spår mot att uppnå
  klimatneutralitetsmålet
  och går framåt med klimatanpassningsarbetet bör kommissionen regelbundet bedöma framstegen. Om medlemsstaternas gemensamma framsteg mot att uppnå
  klimatneutralitetsmålet
  eller med klimatanpassningsarbetet inte är tillräckliga eller om
  unionsåtgärder
  inte är
  förenliga
  med
  klimatneutralitetsmålet
  eller
  olämpliga
  för att öka anpassningsförmågan, stärka motståndskraften eller minska sårbarheten, bör kommissionen vidta nödvändiga åtgärder i enlighet med fördragen. Kommissionen bör också regelbundet bedöma relevanta nationella åtgärder och utfärda rekommendationer om den anser att en medlemsstats åtgärder inte är förenliga med
  klimatneutralitetsmålet
  eller otillräckliga för att öka anpassningsförmågan, stärka motståndskraften och minska sårbarheten gentemot klimatförändringarna.

| (18) | För att säkerställa att unionen och
  alla medlemsstater
  är på rätt spår mot att uppnå
  unionens klimatmål
  och går framåt med klimatanpassningsarbetet bör kommissionen regelbundet bedöma framstegen. Om
  varje enskild medlemsstats framsteg och
  medlemsstaternas gemensamma framsteg mot att uppnå
  unionens klimatmål
  eller med klimatanpassningsarbetet inte är tillräckliga eller om
  någon unionsåtgärd
  inte är
  förenlig
  med
  unionens klimatmål
  eller
  är olämplig
  för att öka anpassningsförmågan, stärka motståndskraften eller minska sårbarheten, bör kommissionen vidta nödvändiga åtgärder i enlighet med fördragen. Kommissionen bör också regelbundet bedöma relevanta nationella åtgärder och utfärda rekommendationer om den anser att en medlemsstats åtgärder inte är förenliga med
  unionens klimatmål
  eller otillräckliga för att öka anpassningsförmågan, stärka motståndskraften och minska sårbarheten gentemot klimatförändringarna.
  Kommissionen bör offentliggöra bedömningen och dess resultat samtidigt som den antas. |
| --- | --- |

(18)

För att säkerställa att unionen och
  alla medlemsstater
  är på rätt spår mot att uppnå
  unionens klimatmål
  och går framåt med klimatanpassningsarbetet bör kommissionen regelbundet bedöma framstegen. Om
  varje enskild medlemsstats framsteg och
  medlemsstaternas gemensamma framsteg mot att uppnå
  unionens klimatmål
  eller med klimatanpassningsarbetet inte är tillräckliga eller om
  någon unionsåtgärd
  inte är
  förenlig
  med
  unionens klimatmål
  eller
  är olämplig
  för att öka anpassningsförmågan, stärka motståndskraften eller minska sårbarheten, bör kommissionen vidta nödvändiga åtgärder i enlighet med fördragen. Kommissionen bör också regelbundet bedöma relevanta nationella åtgärder och utfärda rekommendationer om den anser att en medlemsstats åtgärder inte är förenliga med
  unionens klimatmål
  eller otillräckliga för att öka anpassningsförmågan, stärka motståndskraften och minska sårbarheten gentemot klimatförändringarna.
  Kommissionen bör offentliggöra bedömningen och dess resultat samtidigt som den antas.

Ändring 56

Förslag till förordning

Skäl 18a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (18a) | Att uppnå klimatneutralitet är möjligt endast om alla medlemsstater delar på bördan och fullt ut åtar sig att ställa om till klimatneutralitet. Varje medlemsstat är skyldig att uppnå delmålen och slutmålen, och om kommissionen anser att dessa skyldigheter inte har fullgjorts bör kommissionen ges befogenhet att vidta åtgärder mot medlemsstater. Åtgärderna bör vara proportionerliga, lämpliga och fördragsenliga. |

Kommissionens förslag

Ändring

(18a)

Att uppnå klimatneutralitet är möjligt endast om alla medlemsstater delar på bördan och fullt ut åtar sig att ställa om till klimatneutralitet. Varje medlemsstat är skyldig att uppnå delmålen och slutmålen, och om kommissionen anser att dessa skyldigheter inte har fullgjorts bör kommissionen ges befogenhet att vidta åtgärder mot medlemsstater. Åtgärderna bör vara proportionerliga, lämpliga och fördragsenliga.

Ändring 57

Förslag till förordning

Skäl 18b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (18b) | Vetenskaplig sakkunskap och bästa tillgängliga aktuella bevis, tillsammans med saklig och öppet redovisad information om klimatförändringarna, är en absolut nödvändighet och måste underbygga unionens klimatåtgärder och insatser för att nå klimatneutralitet senast 2050. Nationella oberoende klimatrådgivningsorgan spelar en viktig roll för att informera allmänheten och bidra till den politiska debatten om klimatförändringarna i de medlemsstater där sådana finns. Medlemsstater som ännu inte har gjort det uppmuntras därför att inrätta ett nationellt klimatrådgivningsorgan bestående av forskare som valts ut för sin sakkunskap inom klimatförändringar och andra ämnesområden av relevans för uppnåendet av målen i denna förordning. I samarbete med dessa nationella klimatrådgivningsorgan bör kommissionen tillsätta en oberoende vetenskaplig rådgivningspanel för klimatförändringar, Europeiska klimatförändringsrådet (ECCC), som bör komplettera arbetet i Europeiska miljöbyrån (EEA) och unionens befintliga forskningsinstitutioner och forskningsorgan. Dess uppdrag bör inte överlappa IPCC:s uppdrag på internationell nivå. ECCC bör utgöras av en vetenskaplig kommitté bestående av utvalda erfarna experter och understödjas av en styrelse som sammanträder två gånger om året. ECCC har till uppgift att varje år förse unionsinstitutionerna med bedömningar av i vad mån unionens åtgärder för att minska växthusgasutsläppen är förenliga med unionens klimatmål och dess internationella klimatåtaganden. ECCC bör även bedöma åtgärder och utvecklingsbanor för att minska växthusgasutsläppen och kartlägga potential för koldioxidbindning. |

Kommissionens förslag

Ändring

(18b)

Vetenskaplig sakkunskap och bästa tillgängliga aktuella bevis, tillsammans med saklig och öppet redovisad information om klimatförändringarna, är en absolut nödvändighet och måste underbygga unionens klimatåtgärder och insatser för att nå klimatneutralitet senast 2050. Nationella oberoende klimatrådgivningsorgan spelar en viktig roll för att informera allmänheten och bidra till den politiska debatten om klimatförändringarna i de medlemsstater där sådana finns. Medlemsstater som ännu inte har gjort det uppmuntras därför att inrätta ett nationellt klimatrådgivningsorgan bestående av forskare som valts ut för sin sakkunskap inom klimatförändringar och andra ämnesområden av relevans för uppnåendet av målen i denna förordning. I samarbete med dessa nationella klimatrådgivningsorgan bör kommissionen tillsätta en oberoende vetenskaplig rådgivningspanel för klimatförändringar, Europeiska klimatförändringsrådet (ECCC), som bör komplettera arbetet i Europeiska miljöbyrån (EEA) och unionens befintliga forskningsinstitutioner och forskningsorgan. Dess uppdrag bör inte överlappa IPCC:s uppdrag på internationell nivå. ECCC bör utgöras av en vetenskaplig kommitté bestående av utvalda erfarna experter och understödjas av en styrelse som sammanträder två gånger om året. ECCC har till uppgift att varje år förse unionsinstitutionerna med bedömningar av i vad mån unionens åtgärder för att minska växthusgasutsläppen är förenliga med unionens klimatmål och dess internationella klimatåtaganden. ECCC bör även bedöma åtgärder och utvecklingsbanor för att minska växthusgasutsläppen och kartlägga potential för koldioxidbindning.

Ändring 58

Förslag till förordning

Skäl 19

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (19) | Kommissionen bör säkerställa en robust och objektiv bedömning som bygger på de senaste vetenskapliga, tekniska och socioekonomiska rönen, och där ett brett spektrum av oberoende sakkunskap representeras, och grunda sin bedömning på relevant information, bland annat uppgifter som lämnats och rapporterats av medlemsstaterna, rapporter från Europeiska miljöbyrån och bästa tillgängliga vetenskapliga bevis, inbegripet
  IPCC:s
  rapporter. Med tanke på att kommissionen har åtagit sig att undersöka hur EU:s taxonomi kan användas av den offentliga sektorn inom ramen för den europeiska gröna given, bör detta omfatta information om miljömässigt hållbara investeringar, från unionen och medlemsstaterna, som överensstämmer med förordning (EU) 2020/... [taxonomiförordningen] när sådan information blir tillgänglig. Kommissionen bör använda europeisk statistik och data om sådana finns att tillgå och använda sig av expertgranskning. Europeiska miljöbyrån bör bistå kommissionen när så är lämpligt och i enlighet med sitt årliga arbetsprogram. |

Kommissionens förslag

Ändring

(19)

Kommissionen bör säkerställa en robust och objektiv bedömning som bygger på de senaste vetenskapliga, tekniska och socioekonomiska rönen, och där ett brett spektrum av oberoende sakkunskap representeras, och grunda sin bedömning på relevant information, bland annat uppgifter som lämnats och rapporterats av medlemsstaterna, rapporter från Europeiska miljöbyrån och bästa tillgängliga vetenskapliga bevis, inbegripet
  IPCC:s
  rapporter. Med tanke på att kommissionen har åtagit sig att undersöka hur EU:s taxonomi kan användas av den offentliga sektorn inom ramen för den europeiska gröna given, bör detta omfatta information om miljömässigt hållbara investeringar, från unionen och medlemsstaterna, som överensstämmer med förordning (EU) 2020/... [taxonomiförordningen] när sådan information blir tillgänglig. Kommissionen bör använda europeisk statistik och data om sådana finns att tillgå och använda sig av expertgranskning. Europeiska miljöbyrån bör bistå kommissionen när så är lämpligt och i enlighet med sitt årliga arbetsprogram.

| (19) | Kommissionen bör säkerställa en robust och objektiv bedömning som bygger på de senaste vetenskapliga, tekniska och socioekonomiska rönen, och där ett brett spektrum av oberoende sakkunskap representeras, och grunda sin bedömning på relevant information, bland annat uppgifter som lämnats och rapporterats av medlemsstaterna, rapporter från Europeiska miljöbyrån och bästa tillgängliga vetenskapliga bevis, inbegripet rapporter
  från IPCC, UNEP, IPBES, ECCC och, där så är möjligt, medlemsstaternas nationella oberoende klimatrådgivningsorgan
  . Med tanke på att kommissionen har åtagit sig att undersöka hur EU:s taxonomi kan användas av den offentliga sektorn inom ramen för den europeiska gröna given, bör detta omfatta information om miljömässigt hållbara investeringar, från unionen och medlemsstaterna, som överensstämmer med förordning (EU) 2020/... [taxonomiförordningen] när sådan information blir tillgänglig. Kommissionen bör använda europeisk statistik och data om sådana finns att tillgå och använda sig av expertgranskning. Europeiska miljöbyrån bör bistå kommissionen när så är lämpligt och i enlighet med sitt årliga arbetsprogram. |
| --- | --- |

(19)

Kommissionen bör säkerställa en robust och objektiv bedömning som bygger på de senaste vetenskapliga, tekniska och socioekonomiska rönen, och där ett brett spektrum av oberoende sakkunskap representeras, och grunda sin bedömning på relevant information, bland annat uppgifter som lämnats och rapporterats av medlemsstaterna, rapporter från Europeiska miljöbyrån och bästa tillgängliga vetenskapliga bevis, inbegripet rapporter
  från IPCC, UNEP, IPBES, ECCC och, där så är möjligt, medlemsstaternas nationella oberoende klimatrådgivningsorgan
  . Med tanke på att kommissionen har åtagit sig att undersöka hur EU:s taxonomi kan användas av den offentliga sektorn inom ramen för den europeiska gröna given, bör detta omfatta information om miljömässigt hållbara investeringar, från unionen och medlemsstaterna, som överensstämmer med förordning (EU) 2020/... [taxonomiförordningen] när sådan information blir tillgänglig. Kommissionen bör använda europeisk statistik och data om sådana finns att tillgå och använda sig av expertgranskning. Europeiska miljöbyrån bör bistå kommissionen när så är lämpligt och i enlighet med sitt årliga arbetsprogram.

Ändring 59

Förslag till förordning

Skäl 20

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (20) | Eftersom medborgare
  och
  lokalsamhällen spelar en viktig roll när det gäller att driva på omställningen till klimatneutralitet bör man
  göra det lättare att uppbåda
  ett starkt allmänt och socialt engagemang för klimatåtgärder. Kommissionen bör därför samverka med alla delar av samhället för att stärka deras ställning och möjligheter i arbetet
  mot
  ett klimatneutralt och klimattåligt samhälle, bland annat genom att lansera en europeisk klimatpakt. |

Kommissionens förslag

Ändring

(20)

Eftersom medborgare
  och
  lokalsamhällen spelar en viktig roll när det gäller att driva på omställningen till klimatneutralitet bör man
  göra det lättare att uppbåda
  ett starkt allmänt och socialt engagemang för klimatåtgärder. Kommissionen bör därför samverka med alla delar av samhället för att stärka deras ställning och möjligheter i arbetet
  mot
  ett klimatneutralt och klimattåligt samhälle, bland annat genom att lansera en europeisk klimatpakt.

| (20) | Eftersom medborgare, lokalsamhällen
  och regioner
  spelar en viktig roll när det gäller att driva på omställningen till klimatneutralitet bör man
  både uppmuntra och underlätta
  ett starkt allmänt och socialt engagemang för klimatåtgärder
  på lokal, regional och nationell nivå
  . Kommissionen
  och medlemsstaterna
  bör därför samverka med alla delar av samhället
  på ett fullständigt öppet sätt
  för att stärka deras ställning och möjligheter i arbetet
  med att skapa
  ett
  socialt rättvist, könsbalanserat,
  klimatneutralt och klimattåligt samhälle, bland annat genom att lansera en europeisk klimatpakt. |
| --- | --- |

(20)

Eftersom medborgare, lokalsamhällen
  och regioner
  spelar en viktig roll när det gäller att driva på omställningen till klimatneutralitet bör man
  både uppmuntra och underlätta
  ett starkt allmänt och socialt engagemang för klimatåtgärder
  på lokal, regional och nationell nivå
  . Kommissionen
  och medlemsstaterna
  bör därför samverka med alla delar av samhället
  på ett fullständigt öppet sätt
  för att stärka deras ställning och möjligheter i arbetet
  med att skapa
  ett
  socialt rättvist, könsbalanserat,
  klimatneutralt och klimattåligt samhälle, bland annat genom att lansera en europeisk klimatpakt.

Ändring 60

Förslag till förordning

Skäl 21

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (21) | För att situationen ska vara förutsägbar för alla ekonomiska aktörer, inbegripet företag, arbetstagare, investerare och konsumenter, och för att de ska känna förtroende, för att säkerställa att omställningen till klimatneutralitet är oåterkallelig, för att säkerställa en gradvis minskning över tiden och som hjälp vid bedömningen av om åtgärderna och framstegen är förenliga med klimatneutralitetsmålet, bör
  befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till
  kommissionen
  för att fastställa
  en utvecklingsbana mot att uppnå nettonollutsläpp av växthusgaser i unionen senast 2050
  . Det är särskilt viktigt att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå, och att dessa samråd genomförs i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning av den 13 april 201637. För att säkerställa lika stor delaktighet i förberedelsen av delegerade akter erhåller
  Europaparlamentet och rådet
  alla handlingar samtidigt som medlemsstaternas experter, och deras experter ges systematiskt tillträde till möten i kommissionens expertgrupper som arbetar med förberedelse av delegerade akter
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

(21)

För att situationen ska vara förutsägbar för alla ekonomiska aktörer, inbegripet företag, arbetstagare, investerare och konsumenter, och för att de ska känna förtroende, för att säkerställa att omställningen till klimatneutralitet är oåterkallelig, för att säkerställa en gradvis minskning över tiden och som hjälp vid bedömningen av om åtgärderna och framstegen är förenliga med klimatneutralitetsmålet, bör
  befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till
  kommissionen
  för att fastställa
  en utvecklingsbana mot att uppnå nettonollutsläpp av växthusgaser i unionen senast 2050
  . Det är särskilt viktigt att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå, och att dessa samråd genomförs i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning av den 13 april 201637. För att säkerställa lika stor delaktighet i förberedelsen av delegerade akter erhåller
  Europaparlamentet och rådet
  alla handlingar samtidigt som medlemsstaternas experter, och deras experter ges systematiskt tillträde till möten i kommissionens expertgrupper som arbetar med förberedelse av delegerade akter
  .

| (21) | För att situationen ska vara förutsägbar för alla ekonomiska aktörer, inbegripet företag,
  små och medelstora företag,
  arbetstagare,
  fackföreningar,
  investerare och konsumenter, och för att de ska känna förtroende, för att säkerställa att omställningen till klimatneutralitet är oåterkallelig, för att säkerställa en gradvis minskning över tiden och som hjälp vid bedömningen av om åtgärderna och framstegen är förenliga med klimatneutralitetsmålet, bör kommissionen
  bedöma de olika alternativen för fastställandet av
  en utvecklingsbana mot att uppnå nettonollutsläpp av växthusgaser i unionen senast 2050
  och bör vid behov lägga fram lagstiftningsförslag för
  Europaparlamentet och rådet. |
| --- | --- |

(21)

För att situationen ska vara förutsägbar för alla ekonomiska aktörer, inbegripet företag,
  små och medelstora företag,
  arbetstagare,
  fackföreningar,
  investerare och konsumenter, och för att de ska känna förtroende, för att säkerställa att omställningen till klimatneutralitet är oåterkallelig, för att säkerställa en gradvis minskning över tiden och som hjälp vid bedömningen av om åtgärderna och framstegen är förenliga med klimatneutralitetsmålet, bör kommissionen
  bedöma de olika alternativen för fastställandet av
  en utvecklingsbana mot att uppnå nettonollutsläpp av växthusgaser i unionen senast 2050
  och bör vid behov lägga fram lagstiftningsförslag för
  Europaparlamentet och rådet.

Ändring 61

Förslag till förordning

Skäl 22

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (22) | I enlighet med kommissionens åtagande i fråga om principerna om bättre lagstiftning bör man sträva efter samstämmighet mellan unionens olika instrument för minskning av växthusgasutsläppen. Systemet för att mäta framstegen mot att uppnå
  klimatneutralitetsmålet
  och bedöma om vidtagna åtgärder är förenliga med det målet bör bygga på och vara förenligt med den styrningsram som fastställs i förordning (EU) 2018/1999. I synnerhet bör systemet för regelbunden rapportering och ordningsföljden för kommissionens bedömning och åtgärder på grundval av rapporteringen anpassas till kraven på medlemsstaterna att överlämna information och rapporter i förordning (EU) 2018/1999. Förordning (EU) 2018/1999 bör därför ändras så att klimatneutralitetsmålet inkluderas i de relevanta bestämmelserna. |

Kommissionens förslag

Ändring

(22)

I enlighet med kommissionens åtagande i fråga om principerna om bättre lagstiftning bör man sträva efter samstämmighet mellan unionens olika instrument för minskning av växthusgasutsläppen. Systemet för att mäta framstegen mot att uppnå
  klimatneutralitetsmålet
  och bedöma om vidtagna åtgärder är förenliga med det målet bör bygga på och vara förenligt med den styrningsram som fastställs i förordning (EU) 2018/1999. I synnerhet bör systemet för regelbunden rapportering och ordningsföljden för kommissionens bedömning och åtgärder på grundval av rapporteringen anpassas till kraven på medlemsstaterna att överlämna information och rapporter i förordning (EU) 2018/1999. Förordning (EU) 2018/1999 bör därför ändras så att klimatneutralitetsmålet inkluderas i de relevanta bestämmelserna.

| (22) | I enlighet med kommissionens åtagande i fråga om principerna om bättre lagstiftning bör man sträva efter samstämmighet mellan unionens olika instrument för minskning av växthusgasutsläppen. Systemet för att mäta framstegen mot att uppnå
  unionens klimatmål
  och bedöma om vidtagna åtgärder är förenliga med det målet bör bygga på och vara förenligt med den styrningsram som fastställs i förordning (EU) 2018/1999. I synnerhet bör systemet för regelbunden rapportering och ordningsföljden för kommissionens bedömning och åtgärder på grundval av rapporteringen anpassas till kraven på medlemsstaterna att överlämna information och rapporter i förordning (EU) 2018/1999. Förordning (EU) 2018/1999 bör därför ändras så att klimatneutralitetsmålet inkluderas i de relevanta bestämmelserna. |
| --- | --- |

(22)

I enlighet med kommissionens åtagande i fråga om principerna om bättre lagstiftning bör man sträva efter samstämmighet mellan unionens olika instrument för minskning av växthusgasutsläppen. Systemet för att mäta framstegen mot att uppnå
  unionens klimatmål
  och bedöma om vidtagna åtgärder är förenliga med det målet bör bygga på och vara förenligt med den styrningsram som fastställs i förordning (EU) 2018/1999. I synnerhet bör systemet för regelbunden rapportering och ordningsföljden för kommissionens bedömning och åtgärder på grundval av rapporteringen anpassas till kraven på medlemsstaterna att överlämna information och rapporter i förordning (EU) 2018/1999. Förordning (EU) 2018/1999 bör därför ändras så att klimatneutralitetsmålet inkluderas i de relevanta bestämmelserna.

Ändring 62

Förslag till förordning

Skäl 23

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (23) | Klimatförändringarna är till sin natur en gränsöverskridande utmaning och det behövs samordnade åtgärder på unionsnivå som på ett effektivt sätt kompletterar och stärker den nationella politiken. Eftersom målet för denna förordning – att uppnå klimatneutralitet i unionen senast 2050 – inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna utan snarare, på grund av sin omfattning och sina verkningar, kan uppnås bättre på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål. |

Kommissionens förslag

Ändring

(23)

Klimatförändringarna är till sin natur en gränsöverskridande utmaning och det behövs samordnade åtgärder på unionsnivå som på ett effektivt sätt kompletterar och stärker den nationella politiken. Eftersom målet för denna förordning – att uppnå klimatneutralitet i unionen senast 2050 – inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna utan snarare, på grund av sin omfattning och sina verkningar, kan uppnås bättre på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål.

| (23) | Klimatförändringarna är till sin natur en gränsöverskridande utmaning och det behövs samordnade åtgärder på unionsnivå som på ett effektivt sätt kompletterar och stärker den nationella politiken. Eftersom målet för denna förordning – att uppnå klimatneutralitet i unionen
  och i alla medlemsstater
  senast 2050 – inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna utan snarare, på grund av sin omfattning och sina verkningar, kan uppnås bättre på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål. |
| --- | --- |

(23)

Klimatförändringarna är till sin natur en gränsöverskridande utmaning och det behövs samordnade åtgärder på unionsnivå som på ett effektivt sätt kompletterar och stärker den nationella politiken. Eftersom målet för denna förordning – att uppnå klimatneutralitet i unionen
  och i alla medlemsstater
  senast 2050 – inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna utan snarare, på grund av sin omfattning och sina verkningar, kan uppnås bättre på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål.

Ändring 63

Förslag till förordning

Skäl 23a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (23a) | Unionen svarar för närvarande för 10 % av världens utsläpp av växthusgaser. Klimatneutralitetsmålet är begränsat till utsläpp från unionens produktion. En sammanhängande klimatpolitik inbegriper även kontroll av utsläppen från konsumtion och från import av energi och resurser. |

Kommissionens förslag

Ändring

(23a)

Unionen svarar för närvarande för 10 % av världens utsläpp av växthusgaser. Klimatneutralitetsmålet är begränsat till utsläpp från unionens produktion. En sammanhängande klimatpolitik inbegriper även kontroll av utsläppen från konsumtion och från import av energi och resurser.

Ändring 64

Förslag till förordning

Skäl 23b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (23b) | Klimatavtrycket för konsumtionen i unionen är ett viktigt verktyg som behöver utvecklas för att förbättra den övergripande förenligheten med unionens klimatmål. |

Kommissionens förslag

Ändring

(23b)

Klimatavtrycket för konsumtionen i unionen är ett viktigt verktyg som behöver utvecklas för att förbättra den övergripande förenligheten med unionens klimatmål.

Ändring 65

Förslag till förordning

Skäl 23c (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (23c) | En fullt effektiv klimatpolitik för unionen bör ta itu med koldioxidläckage och utveckla lämpliga verktyg, såsom en koldioxidjusteringsmekanism, för att hantera detta och skydda unionens standarder och de industrier i unionen som ligger i framkant. |

Kommissionens förslag

Ändring

(23c)

En fullt effektiv klimatpolitik för unionen bör ta itu med koldioxidläckage och utveckla lämpliga verktyg, såsom en koldioxidjusteringsmekanism, för att hantera detta och skydda unionens standarder och de industrier i unionen som ligger i framkant.

Ändring 66

Förslag till förordning

Skäl 23d (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (23d) | Importen av jordbruksprodukter och livsmedel från tredjeländer har ökat stadigt under de senaste åren. Denna trend innebär att det bör göras en bedömning av vilka av de produkter som importerats från tredjeländer som ska omfattas av krav som är jämförbara med de som gäller för jordbrukare i unionen om utgångspunkten för dessa krav är målen i unionens politik för att minska klimatförändringarnas effekter. Kommissionen bör lägga fram en rapport och ett meddelande om detta ämne för Europaparlamentet och rådet senast den 30 juni 2021. |

Kommissionens förslag

Ändring

(23d)

Importen av jordbruksprodukter och livsmedel från tredjeländer har ökat stadigt under de senaste åren. Denna trend innebär att det bör göras en bedömning av vilka av de produkter som importerats från tredjeländer som ska omfattas av krav som är jämförbara med de som gäller för jordbrukare i unionen om utgångspunkten för dessa krav är målen i unionens politik för att minska klimatförändringarnas effekter. Kommissionen bör lägga fram en rapport och ett meddelande om detta ämne för Europaparlamentet och rådet senast den 30 juni 2021.

Ändring 67

Förslag till förordning

Skäl 23e (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (23e) | I sitt meddelande om den europeiska gröna given betonade kommissionen att en ökad takt i omställningen till hållbar och smart mobilitet är en prioriterad politik på vägen mot klimatneutralitet. För att säkerställa omställningen till hållbar och smart mobilitet har kommissionen meddelat att den under 2020 kommer att anta en heltäckande strategi för hållbar och smart mobilitet med ambitiösa åtgärder som syftar till att kraftigt minska utsläppen av koldioxid och föroreningar från alla transportsätt, även genom att uppmuntra användningen av rena fordon och alternativa bränslen inom väg-, sjö- och flygtrafiken, genom att öka andelen mer hållbara transportsätt såsom järnväg och inre vattenvägar och effektivisera hela transportsystemet, genom att skapa incitament för mer hållbara konsumentval och utsläppssnåla alternativ samt investera i utsläppssnåla och utsläppsfria lösningar, inklusive infrastruktur. |

Kommissionens förslag

Ändring

(23e)

I sitt meddelande om den europeiska gröna given betonade kommissionen att en ökad takt i omställningen till hållbar och smart mobilitet är en prioriterad politik på vägen mot klimatneutralitet. För att säkerställa omställningen till hållbar och smart mobilitet har kommissionen meddelat att den under 2020 kommer att anta en heltäckande strategi för hållbar och smart mobilitet med ambitiösa åtgärder som syftar till att kraftigt minska utsläppen av koldioxid och föroreningar från alla transportsätt, även genom att uppmuntra användningen av rena fordon och alternativa bränslen inom väg-, sjö- och flygtrafiken, genom att öka andelen mer hållbara transportsätt såsom järnväg och inre vattenvägar och effektivisera hela transportsystemet, genom att skapa incitament för mer hållbara konsumentval och utsläppssnåla alternativ samt investera i utsläppssnåla och utsläppsfria lösningar, inklusive infrastruktur.

Ändring 68

Förslag till förordning

Skäl 23f (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (23f) | Transportinfrastrukturen skulle kunna spela en nyckelroll för att påskynda omställningen till hållbar och smart mobilitet genom att stödja en trafikomställning till mer hållbara transportsätt, framför allt inom godstransport. Samtidigt kan händelser relaterade till klimatförändringar, till exempel stigande havsnivåer, extrema väderförhållanden, torka och stigande temperaturer, leda till slitage på infrastrukturen, driftsstörningar, påfrestningar på leveranskedjans kapacitet och effektivitet, och därmed till negativa följder för den europeiska mobiliteten. Därför är det ytterst viktigt att de transeuropeiska transportnätens stomnät slutförs senast 2030 och att det kompletterande nätet förverkligas senast 2040, varvid hänsyn bör tas till den i unionen lagfästa skyldigheten att åtgärda växthusgasutsläppen från projekt under hela deras livscykel. Dessutom bör kommissionen överväga att föreslå en lagstiftningsram för att förbättra riskhanteringen, motståndskraften och klimatanpassningen inom transportinfrastrukturen. |

Kommissionens förslag

Ändring

(23f)

Transportinfrastrukturen skulle kunna spela en nyckelroll för att påskynda omställningen till hållbar och smart mobilitet genom att stödja en trafikomställning till mer hållbara transportsätt, framför allt inom godstransport. Samtidigt kan händelser relaterade till klimatförändringar, till exempel stigande havsnivåer, extrema väderförhållanden, torka och stigande temperaturer, leda till slitage på infrastrukturen, driftsstörningar, påfrestningar på leveranskedjans kapacitet och effektivitet, och därmed till negativa följder för den europeiska mobiliteten. Därför är det ytterst viktigt att de transeuropeiska transportnätens stomnät slutförs senast 2030 och att det kompletterande nätet förverkligas senast 2040, varvid hänsyn bör tas till den i unionen lagfästa skyldigheten att åtgärda växthusgasutsläppen från projekt under hela deras livscykel. Dessutom bör kommissionen överväga att föreslå en lagstiftningsram för att förbättra riskhanteringen, motståndskraften och klimatanpassningen inom transportinfrastrukturen.

Ändring 69

Förslag till förordning

Skäl 23 g (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (23 g) | Unionens lagstiftningsåtgärder bör lägga tyngdpunkten dels på förbindelserna inom det europeiska järnvägsnätet, särskilt internationella förbindelser, för att persontrafik på järnväg ska bli ett mer attraktivt alternativ för längre och medellånga resor, dels på en förbättrad kapacitet för godstransporter på järnvägar och inre vattenvägar. |

Kommissionens förslag

Ändring

(23 g)

Unionens lagstiftningsåtgärder bör lägga tyngdpunkten dels på förbindelserna inom det europeiska järnvägsnätet, särskilt internationella förbindelser, för att persontrafik på järnväg ska bli ett mer attraktivt alternativ för längre och medellånga resor, dels på en förbättrad kapacitet för godstransporter på järnvägar och inre vattenvägar.

Ändring 70

Förslag till förordning

Skäl 23h (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (23h) | Det är viktigt att säkerställa tillräckliga investeringar för att utveckla lämplig infrastruktur för utsläppsfri mobilitet, bl.a. intermodala plattformar, och för att stärka den roll som Fonden för ett sammanlänkat Europa har när det gäller att stödja omställningen till smart, hållbar och säker mobilitet i unionen. |

Kommissionens förslag

Ändring

(23h)

Det är viktigt att säkerställa tillräckliga investeringar för att utveckla lämplig infrastruktur för utsläppsfri mobilitet, bl.a. intermodala plattformar, och för att stärka den roll som Fonden för ett sammanlänkat Europa har när det gäller att stödja omställningen till smart, hållbar och säker mobilitet i unionen.

Ändring 71

Förslag till förordning

Skäl 23i (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (23i) | I linje med unionens ansträngningar att övergå från väg- till järnvägstransporter för att prioritera det mest koldioxideffektiva transportsättet och samtidigt beakta det kommande Europaåret för järnvägen 2021, bör särskild tonvikt i lagstiftningen läggas på att skapa ett verkligt gemensamt europeiskt järnvägsområde genom att avlägsna alla administrativa bördor och alla protektionistiska nationella lagar fram till 2024. |

Kommissionens förslag

Ändring

(23i)

I linje med unionens ansträngningar att övergå från väg- till järnvägstransporter för att prioritera det mest koldioxideffektiva transportsättet och samtidigt beakta det kommande Europaåret för järnvägen 2021, bör särskild tonvikt i lagstiftningen läggas på att skapa ett verkligt gemensamt europeiskt järnvägsområde genom att avlägsna alla administrativa bördor och alla protektionistiska nationella lagar fram till 2024.

Ändring 72

Förslag till förordning

Skäl 23j (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (23j) | För att uppnå målet om klimatneutralitet senast 2050 bör kommissionen också stärka den specifika lagstiftningen om normer för koldioxidutsläpp från personbilar, lätta lastbilar och lastbilar, utarbeta särskilda åtgärder för att bana väg för en elektrifiering av vägtransporterna och ta initiativ för att öka produktionen och användningen av hållbara alternativa bränslen. |

Kommissionens förslag

Ändring

(23j)

För att uppnå målet om klimatneutralitet senast 2050 bör kommissionen också stärka den specifika lagstiftningen om normer för koldioxidutsläpp från personbilar, lätta lastbilar och lastbilar, utarbeta särskilda åtgärder för att bana väg för en elektrifiering av vägtransporterna och ta initiativ för att öka produktionen och användningen av hållbara alternativa bränslen.

Ändring 73

Förslag till förordning

Skäl 23k (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (23k) | I sin resolution av den 28 november 2019 om FN:s klimatkonferens 2019 i Madrid, Spanien (COP25) konstaterade Europaparlamentet att de nuvarande globala målen och de åtgärder som Internationella sjöfartsorganisationen (IMO) och Internationella civila luftfartsorganisationen (Icao) planerar inte skulle vara tillräckliga för att åstadkomma de nödvändiga utsläppsminskningarna, även om de genomfördes fullt ut, och att det krävs ytterligare genomgripande åtgärder på både europeisk och global nivå, som är förenliga med målet om nettonollutsläpp av växthusgaser för hela ekonomin1a. |

Kommissionens förslag

Ändring

(23k)

I sin resolution av den 28 november 2019 om FN:s klimatkonferens 2019 i Madrid, Spanien (COP25) konstaterade Europaparlamentet att de nuvarande globala målen och de åtgärder som Internationella sjöfartsorganisationen (IMO) och Internationella civila luftfartsorganisationen (Icao) planerar inte skulle vara tillräckliga för att åstadkomma de nödvändiga utsläppsminskningarna, även om de genomfördes fullt ut, och att det krävs ytterligare genomgripande åtgärder på både europeisk och global nivå, som är förenliga med målet om nettonollutsläpp av växthusgaser för hela ekonomin1a.

Ändring 158

Förslag till förordning

Skäl 23l (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (23l) | Kommissionens bör öka ansträngningarna för en välfungerande inre energimarknad, eftersom det är en viktig del av energiomställningen och kommer att hjälpa till att göra den ekonomiskt bärkraftig. Utvecklingen av smarta och digitala el- och gasnät bör därför ges högsta prioritet i den fleråriga budgetramen. Återhämtningsprogram avseende covid-19 bör även stödja utvecklingen av transnationella energinät. Effektiva och snabba beslutsprocesser behövs för att stödja transnationell nätutveckling, särskilt i framtidsorienterad och vätekompatibel gasinfrastruktur. |

Kommissionens förslag

Ändring

(23l)

Kommissionens bör öka ansträngningarna för en välfungerande inre energimarknad, eftersom det är en viktig del av energiomställningen och kommer att hjälpa till att göra den ekonomiskt bärkraftig. Utvecklingen av smarta och digitala el- och gasnät bör därför ges högsta prioritet i den fleråriga budgetramen. Återhämtningsprogram avseende covid-19 bör även stödja utvecklingen av transnationella energinät. Effektiva och snabba beslutsprocesser behövs för att stödja transnationell nätutveckling, särskilt i framtidsorienterad och vätekompatibel gasinfrastruktur.

Ändring 74

Förslag till förordning

Artikel 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 1 | Artikel 1 |
| Syfte och tillämpningsområde | Syfte och tillämpningsområde |
| I denna förordning fastställs en ram för en oåterkallelig och
  gradvis
  minskning av växthusgasutsläpp och förbättrade upptag genom naturliga eller andra sänkor i unionen. | I denna förordning fastställs en ram för en oåterkallelig
  , förutsägbar
  och
  snabb
  minskning av växthusgasutsläpp och förbättrade upptag genom naturliga eller andra sänkor i unionen
  , i överensstämmelse med unionens klimat- och miljömål
  . |
| I denna förordning fastställs ett bindande mål om klimatneutralitet i unionen senast 2050, med sikte på att uppnå det långsiktiga temperaturmål som anges i artikel 2 i Parisavtalet, och skapas en ram för att göra framsteg mot det globala klimatanpassningsmål som fastställs i artikel 7 i Parisavtalet
  . Förordningen fastställer också ett bindande mål för unionen om nettominskning av växthusgasutsläppen till 2030
  . | I denna förordning fastställs ett bindande mål om klimatneutralitet i unionen senast 2050, med sikte på att uppnå det långsiktiga temperaturmål som anges i artikel 2 i Parisavtalet, och skapas en ram för att göra framsteg mot det globala klimatanpassningsmål som fastställs i artikel 7 i Parisavtalet. |
| Denna förordning ska tillämpas på antropogena utsläpp och upptag genom naturliga eller andra sänkor av de växthusgaser som förtecknas i del 2 i bilaga V till förordning (EU) 2018/1999. | Denna förordning ska tillämpas på antropogena utsläpp och upptag genom naturliga eller andra sänkor av de växthusgaser som förtecknas i del 2 i bilaga V till förordning (EU) 2018/1999. |

Kommissionens förslag

Ändring

Artikel 1

Artikel 1

Syfte och tillämpningsområde

Syfte och tillämpningsområde

I denna förordning fastställs en ram för en oåterkallelig och
  gradvis
  minskning av växthusgasutsläpp och förbättrade upptag genom naturliga eller andra sänkor i unionen.

I denna förordning fastställs en ram för en oåterkallelig
  , förutsägbar
  och
  snabb
  minskning av växthusgasutsläpp och förbättrade upptag genom naturliga eller andra sänkor i unionen
  , i överensstämmelse med unionens klimat- och miljömål
  .

I denna förordning fastställs ett bindande mål om klimatneutralitet i unionen senast 2050, med sikte på att uppnå det långsiktiga temperaturmål som anges i artikel 2 i Parisavtalet, och skapas en ram för att göra framsteg mot det globala klimatanpassningsmål som fastställs i artikel 7 i Parisavtalet
  . Förordningen fastställer också ett bindande mål för unionen om nettominskning av växthusgasutsläppen till 2030
  .

I denna förordning fastställs ett bindande mål om klimatneutralitet i unionen senast 2050, med sikte på att uppnå det långsiktiga temperaturmål som anges i artikel 2 i Parisavtalet, och skapas en ram för att göra framsteg mot det globala klimatanpassningsmål som fastställs i artikel 7 i Parisavtalet.

Denna förordning ska tillämpas på antropogena utsläpp och upptag genom naturliga eller andra sänkor av de växthusgaser som förtecknas i del 2 i bilaga V till förordning (EU) 2018/1999.

Denna förordning ska tillämpas på antropogena utsläpp och upptag genom naturliga eller andra sänkor av de växthusgaser som förtecknas i del 2 i bilaga V till förordning (EU) 2018/1999.

Ändringar 75 och 159

Förslag till förordning

Artikel 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 2 | Artikel 2 |
| Mål om klimatneutralitet | Mål om klimatneutralitet |
| 1.   Utsläpp och upptag i hela unionen av växthusgaser som omfattas av unionsrätten ska vara i balans senast 2050
  så
  att
  utsläppen därmed
  vid den tidpunkten
  minskar till netto noll
  . | 1.   
  Antropogena
  utsläpp
  från källor
  och upptag
  i sänkor
  i hela unionen av växthusgaser som omfattas av unionsrätten ska vara i balans
  i unionen
  senast 2050
  för
  att
  därmed åstadkomma nettonollutsläpp av växthusgaser
  vid den tidpunkten
  . Varje medlemsstat ska uppnå nettonollutsläpp av växthusgaser senast 2050. |
| 2.   De relevanta unionsinstitutionerna och medlemsstaterna ska vidta nödvändiga åtgärder på unionsnivå
  respektive
  nationell nivå för att möjliggöra ett
  gemensamt
  uppnående av det klimatneutralitetsmål som anges i punkt 1, med beaktande av vikten av att främja rättvisa och solidaritet mellan medlemsstaterna. | 2.   De relevanta unionsinstitutionerna och medlemsstaterna ska vidta nödvändiga åtgärder
  baserade på den bästa tillgängliga och senaste vetenskapen och ge stöd
  på unionsnivå
  och på
  nationell
  , regional och lokal
  nivå för att möjliggöra ett uppnående
  i unionen och i alla medlemsstater
  av det klimatneutralitetsmål som anges i punkt 1, med beaktande av vikten av att främja rättvisa och solidaritet
  samt en rättvis omställning
  mellan medlemsstaterna
  , social och ekonomisk sammanhållning, skyddet av sårbara unionsmedborgare och vikten av att förvalta, återställa, skydda och stärka den biologiska mångfalden, ekosystemen och kolsänkorna i haven och på land
  . |
| | 2a.
     
  Från och med den 1 januari 2051 ska upptagen av växthusgaser i sänkor överstiga de antropogena utsläppen i unionen och i alla medlemsstater. |
| | 2b.
     
  Senast den 31 maj 2023 ska kommissionen, efter en detaljerad konsekvensbedömning och med beaktande av den växthusgasbudget som avses i artikel 3.2a, undersöka olika alternativ för att fastställa unionens mål för minskning av växthusgasutsläppen fram till 2040 jämfört med 1990 års nivåer, och ska i tillämpliga fall lägga fram lagstiftningsförslag för Europaparlamentet och rådet. |
| | När kommissionen undersöker alternativen för ett klimatmål för 2040 ska den samråda med ECCC och beakta kriterierna i artikel 3.3. |
| | 2c.
     
  Senast 12 månader efter det att klimatmålet för 2040 har antagits ska kommissionen bedöma hur all unionslagstiftning av relevans för uppnåendet av det målet skulle behöva ändras och överväga nödvändiga åtgärder, däribland antagandet av lagstiftningsförslag, i enlighet med fördragen. |
| | 2d.
     
  Senast i december 2020 ska kommissionen utarbeta en plan med åtgärder som ska vidtas på unionsnivå för att säkerställa att lämpliga resurser mobiliseras så att de nödvändiga investeringarna kan göras för att få till stånd en klimatneutral unionsekonomi. Planen ska se över de nuvarande kompensationsmekanismerna för låginkomstmedlemsstater, med beaktande av ökad börda till följd av höjd klimatambition, samt stödet från faciliteten för återhämtning och resiliens, InvestEU-programmen och Fonden för en rättvis omställning. |

Kommissionens förslag

Ändring

Artikel 2

Artikel 2

Mål om klimatneutralitet

Mål om klimatneutralitet

1.   Utsläpp och upptag i hela unionen av växthusgaser som omfattas av unionsrätten ska vara i balans senast 2050
  så
  att
  utsläppen därmed
  vid den tidpunkten
  minskar till netto noll
  .

1.   
  Antropogena
  utsläpp
  från källor
  och upptag
  i sänkor
  i hela unionen av växthusgaser som omfattas av unionsrätten ska vara i balans
  i unionen
  senast 2050
  för
  att
  därmed åstadkomma nettonollutsläpp av växthusgaser
  vid den tidpunkten
  . Varje medlemsstat ska uppnå nettonollutsläpp av växthusgaser senast 2050.

2.   De relevanta unionsinstitutionerna och medlemsstaterna ska vidta nödvändiga åtgärder på unionsnivå
  respektive
  nationell nivå för att möjliggöra ett
  gemensamt
  uppnående av det klimatneutralitetsmål som anges i punkt 1, med beaktande av vikten av att främja rättvisa och solidaritet mellan medlemsstaterna.

2.   De relevanta unionsinstitutionerna och medlemsstaterna ska vidta nödvändiga åtgärder
  baserade på den bästa tillgängliga och senaste vetenskapen och ge stöd
  på unionsnivå
  och på
  nationell
  , regional och lokal
  nivå för att möjliggöra ett uppnående
  i unionen och i alla medlemsstater
  av det klimatneutralitetsmål som anges i punkt 1, med beaktande av vikten av att främja rättvisa och solidaritet
  samt en rättvis omställning
  mellan medlemsstaterna
  , social och ekonomisk sammanhållning, skyddet av sårbara unionsmedborgare och vikten av att förvalta, återställa, skydda och stärka den biologiska mångfalden, ekosystemen och kolsänkorna i haven och på land
  .

2a.
     
  Från och med den 1 januari 2051 ska upptagen av växthusgaser i sänkor överstiga de antropogena utsläppen i unionen och i alla medlemsstater.

2b.
     
  Senast den 31 maj 2023 ska kommissionen, efter en detaljerad konsekvensbedömning och med beaktande av den växthusgasbudget som avses i artikel 3.2a, undersöka olika alternativ för att fastställa unionens mål för minskning av växthusgasutsläppen fram till 2040 jämfört med 1990 års nivåer, och ska i tillämpliga fall lägga fram lagstiftningsförslag för Europaparlamentet och rådet.

När kommissionen undersöker alternativen för ett klimatmål för 2040 ska den samråda med ECCC och beakta kriterierna i artikel 3.3.

När kommissionen undersöker alternativen för ett klimatmål för 2040 ska den samråda med ECCC och beakta kriterierna i artikel 3.3.

2c.
     
  Senast 12 månader efter det att klimatmålet för 2040 har antagits ska kommissionen bedöma hur all unionslagstiftning av relevans för uppnåendet av det målet skulle behöva ändras och överväga nödvändiga åtgärder, däribland antagandet av lagstiftningsförslag, i enlighet med fördragen.

2d.
     
  Senast i december 2020 ska kommissionen utarbeta en plan med åtgärder som ska vidtas på unionsnivå för att säkerställa att lämpliga resurser mobiliseras så att de nödvändiga investeringarna kan göras för att få till stånd en klimatneutral unionsekonomi. Planen ska se över de nuvarande kompensationsmekanismerna för låginkomstmedlemsstater, med beaktande av ökad börda till följd av höjd klimatambition, samt stödet från faciliteten för återhämtning och resiliens, InvestEU-programmen och Fonden för en rättvis omställning.

Ändringar 100, 148 och 150

Ändringar 100, 148 och 150

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 2a

Artikel 2a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 2a | Artikel 2a |
| Klimatmål för 2030

  1.   
  För att uppnå det klimatneutralitetsmål som anges i artikel 2.1 ska det bindande klimatmålet för unionen
  för 2030 vara
  att uppnå
  en
  minskning av nettoutsläppen av växthusgaser (utsläpp efter avdrag för upptag) med minst 55 %
  jämfört med 1990 års nivåer
  fram till 2030
  . | Klimatmål för 2030

  1.   
  Unionens klimatmål
  för 2030
  ska
  vara en
  utsläppsminskning på 60 %
  jämfört med 1990 års nivåer. |
| 2.   Senast den 30 juni 2021 ska kommissionen
  se över relevant
  unionslagstiftning för att
  göra det möjligt
  att uppnå
  målet i punkt 1 i den här artikeln och klimatneutralitetsmålet
  i artikel 2.1, och
  överväga
  nödvändiga åtgärder, däribland antagande av lagstiftningsförslag, i enlighet med fördragen. | 2.   Senast den 30 juni 2021 ska kommissionen
  bedöma hur all
  unionslagstiftning
  av relevans
  för
  uppnåendet av unionens klimatmål för 2030, och annan relevant
  unionslagstiftning
  som främjar den cirkulära ekonomin och bidrar till minskade växthusgasutsläpp, skulle behöva ändras
  för att
  uppnå det mål för
  utsläppsminskningar
  som anges i punkt 1 i denna artikel och för
  att uppnå
  det klimatneutralitetsmål som anges
  i artikel 2.1, och
  vidta
  nödvändiga åtgärder, däribland antagande av lagstiftningsförslag, i enlighet med fördragen.
  Kommissionen ska framför allt utvärdera möjligheterna att anpassa utsläppen från alla sektorer, även från luft- och sjöfart, till klimatmålet för 2030 och klimatneutralitetsmålet för 2050 för att minska dessa utsläpp till netto noll senast 2050, och ska vid behov lägga fram lagstiftningsförslag för Europaparlamentet och rådet. Kommissionen ska mobilisera tillräckliga resurser för alla investeringar som krävs för att uppnå de mål som avses i denna punkt. |
| | 2a.
     
  Kommissionen ska grunda sina förslag enligt punkt 2 på en heltäckande konsekvensbedömning som omfattar miljömässiga, ekonomiska och sociala effekter, speglar den ekonomiska situationen efter covid-19 och särskilt uppmärksammar den sektorsspecifika minsknings- och upptagspotentialen samt konsekvenserna av brexit för unionens utsläpp. Kommissionen ska bedöma de samlade konsekvenserna för olika industrisektorer av ändringar i den unionslagstiftning som ska bidra till att uppnå unionens 2030-mål enligt punkt 1. |
| | 2b.
     
  När kommissionen lägger fram förslag enligt punkt 2 för att revidera relevant klimat- och energilagstiftning för 2030 ska den säkerställa en kostnadseffektiv och rättvis balans mellan utsläppshandelssektorn och ansvarsfördelningssektorn, och mellan nationella mål i ansvarsfördelningssektorn, och ska under alla omständigheter inte bara utgå från ytterligare insatser för varje medlemsstat som motsvarar 15 % högre ambitionsnivå. Kommissionen ska bedöma konsekvenserna av införandet av fler europeiska åtgärder som kan komplettera befintliga åtgärder, såsom marknadsbaserade åtgärder som inbegriper en stark solidaritetsmekanism. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 2a

Artikel 2a

Klimatmål för 2030

1.   
  För att uppnå det klimatneutralitetsmål som anges i artikel 2.1 ska det bindande klimatmålet för unionen
  för 2030 vara
  att uppnå
  en
  minskning av nettoutsläppen av växthusgaser (utsläpp efter avdrag för upptag) med minst 55 %
  jämfört med 1990 års nivåer
  fram till 2030
  .

Klimatmål för 2030

1.   
  Unionens klimatmål
  för 2030
  ska
  vara en
  utsläppsminskning på 60 %
  jämfört med 1990 års nivåer.

2.   Senast den 30 juni 2021 ska kommissionen
  se över relevant
  unionslagstiftning för att
  göra det möjligt
  att uppnå
  målet i punkt 1 i den här artikeln och klimatneutralitetsmålet
  i artikel 2.1, och
  överväga
  nödvändiga åtgärder, däribland antagande av lagstiftningsförslag, i enlighet med fördragen.

2.   Senast den 30 juni 2021 ska kommissionen
  bedöma hur all
  unionslagstiftning
  av relevans
  för
  uppnåendet av unionens klimatmål för 2030, och annan relevant
  unionslagstiftning
  som främjar den cirkulära ekonomin och bidrar till minskade växthusgasutsläpp, skulle behöva ändras
  för att
  uppnå det mål för
  utsläppsminskningar
  som anges i punkt 1 i denna artikel och för
  att uppnå
  det klimatneutralitetsmål som anges
  i artikel 2.1, och
  vidta
  nödvändiga åtgärder, däribland antagande av lagstiftningsförslag, i enlighet med fördragen.
  Kommissionen ska framför allt utvärdera möjligheterna att anpassa utsläppen från alla sektorer, även från luft- och sjöfart, till klimatmålet för 2030 och klimatneutralitetsmålet för 2050 för att minska dessa utsläpp till netto noll senast 2050, och ska vid behov lägga fram lagstiftningsförslag för Europaparlamentet och rådet. Kommissionen ska mobilisera tillräckliga resurser för alla investeringar som krävs för att uppnå de mål som avses i denna punkt.

2a.
     
  Kommissionen ska grunda sina förslag enligt punkt 2 på en heltäckande konsekvensbedömning som omfattar miljömässiga, ekonomiska och sociala effekter, speglar den ekonomiska situationen efter covid-19 och särskilt uppmärksammar den sektorsspecifika minsknings- och upptagspotentialen samt konsekvenserna av brexit för unionens utsläpp. Kommissionen ska bedöma de samlade konsekvenserna för olika industrisektorer av ändringar i den unionslagstiftning som ska bidra till att uppnå unionens 2030-mål enligt punkt 1.

2b.
     
  När kommissionen lägger fram förslag enligt punkt 2 för att revidera relevant klimat- och energilagstiftning för 2030 ska den säkerställa en kostnadseffektiv och rättvis balans mellan utsläppshandelssektorn och ansvarsfördelningssektorn, och mellan nationella mål i ansvarsfördelningssektorn, och ska under alla omständigheter inte bara utgå från ytterligare insatser för varje medlemsstat som motsvarar 15 % högre ambitionsnivå. Kommissionen ska bedöma konsekvenserna av införandet av fler europeiska åtgärder som kan komplettera befintliga åtgärder, såsom marknadsbaserade åtgärder som inbegriper en stark solidaritetsmekanism.

Ändring 76

Ändring 76

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 2b (ny)

Artikel 2b (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Artikel 2b |
| | Medlemsstaternas klimatrådgivningsorgan och Europeiska klimatförändringsrådet |
| | 1.   
  Senast den 30 juni 2021 ska alla medlemsstater underrätta kommissionen om sitt nationella oberoende klimatrådgivningsorgan med ansvar för, bland annat vetenskaplig rådgivning om nationell klimatpolitik. Om inget sådant organ finns ska medlemsstaterna uppmuntras att inrätta ett. |
| | För att stödja det oberoende nationella klimatrådgivningsorganets vetenskapliga oberoende ska medlemsstaterna uppmuntras att vidta lämpliga åtgärder som gör det möjligt för organet att arbeta på ett fullständigt öppet sätt med offentliggörande av sina resultat, och anmäla dessa åtgärder till kommissionen. |
| | 2.   
  Senast den 30 juni 2022 ska kommissionen, i samarbete med dessa nationella klimatrådgivningsorgan, inrätta Europeiska klimatförändringsrådet (ECCC) som en permanent, oberoende och tvärvetenskaplig vetenskaplig rådgivningspanel för klimatförändringar, som ska vägledas av de senaste vetenskapliga rönen från IPCC. ECCC ska komplettera det arbetet i Europeiska miljöbyrån och unionens befintliga forskningsinstitutioner och forskningsorgan. För att undvika dubbelarbete ska Europeiska miljöbyrån fungera som sekretariat för ECCC, samtidigt som ECCC:s budgetmässiga och administrativa oberoende bevaras. |
| | 3.   
  ECCC:s ledamöter ska tjänstgöra under en femårsperiod, med möjlighet till förlängning en gång. ECCC ska bestå av en vetenskaplig kommitté med högst 15 erfarna experter som tillsammans har all den sakkunskap som krävs för de verksamheter som anges i punkt 4. Den vetenskapliga kommittén ska självständigt ansvara för att utarbeta ECCC:s vetenskapliga utlåtanden. |
| | 4.   
  Den vetenskapliga kommitténs verksamheter ska omfatta följande: |
| | a) | Att bedöma huruvida unionens befintliga och föreslagna utvecklingsbanor, växthusgasbudgetar och klimatmål är förenliga med unionens klimatåtaganden och internationella klimatåtaganden. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 2b

Artikel 2b

Medlemsstaternas klimatrådgivningsorgan och Europeiska klimatförändringsrådet

Medlemsstaternas klimatrådgivningsorgan och Europeiska klimatförändringsrådet

1.   
  Senast den 30 juni 2021 ska alla medlemsstater underrätta kommissionen om sitt nationella oberoende klimatrådgivningsorgan med ansvar för, bland annat vetenskaplig rådgivning om nationell klimatpolitik. Om inget sådant organ finns ska medlemsstaterna uppmuntras att inrätta ett.

För att stödja det oberoende nationella klimatrådgivningsorganets vetenskapliga oberoende ska medlemsstaterna uppmuntras att vidta lämpliga åtgärder som gör det möjligt för organet att arbeta på ett fullständigt öppet sätt med offentliggörande av sina resultat, och anmäla dessa åtgärder till kommissionen.

För att stödja det oberoende nationella klimatrådgivningsorganets vetenskapliga oberoende ska medlemsstaterna uppmuntras att vidta lämpliga åtgärder som gör det möjligt för organet att arbeta på ett fullständigt öppet sätt med offentliggörande av sina resultat, och anmäla dessa åtgärder till kommissionen.

2.   
  Senast den 30 juni 2022 ska kommissionen, i samarbete med dessa nationella klimatrådgivningsorgan, inrätta Europeiska klimatförändringsrådet (ECCC) som en permanent, oberoende och tvärvetenskaplig vetenskaplig rådgivningspanel för klimatförändringar, som ska vägledas av de senaste vetenskapliga rönen från IPCC. ECCC ska komplettera det arbetet i Europeiska miljöbyrån och unionens befintliga forskningsinstitutioner och forskningsorgan. För att undvika dubbelarbete ska Europeiska miljöbyrån fungera som sekretariat för ECCC, samtidigt som ECCC:s budgetmässiga och administrativa oberoende bevaras.

3.   
  ECCC:s ledamöter ska tjänstgöra under en femårsperiod, med möjlighet till förlängning en gång. ECCC ska bestå av en vetenskaplig kommitté med högst 15 erfarna experter som tillsammans har all den sakkunskap som krävs för de verksamheter som anges i punkt 4. Den vetenskapliga kommittén ska självständigt ansvara för att utarbeta ECCC:s vetenskapliga utlåtanden.

4.   
  Den vetenskapliga kommitténs verksamheter ska omfatta följande:

a)

Att bedöma huruvida unionens befintliga och föreslagna utvecklingsbanor, växthusgasbudgetar och klimatmål är förenliga med unionens klimatåtaganden och internationella klimatåtaganden.

Att bedöma huruvida unionens befintliga och föreslagna utvecklingsbanor, växthusgasbudgetar och klimatmål är förenliga med unionens klimatåtaganden och internationella klimatåtaganden.

| b) | Att bedöma sannolikheten för att unionens växthusgasbudget efterlevs och att klimatneutralitet uppnås med hjälp av befintliga och planerade åtgärder. |
| --- | --- |

b)

Att bedöma sannolikheten för att unionens växthusgasbudget efterlevs och att klimatneutralitet uppnås med hjälp av befintliga och planerade åtgärder.

Att bedöma sannolikheten för att unionens växthusgasbudget efterlevs och att klimatneutralitet uppnås med hjälp av befintliga och planerade åtgärder.

| c) | Att bedöma huruvida unionens åtgärder för att minska växthusgasutsläppen är förenliga med de mål som anges i artikel 2. |
| --- | --- |

c)

Att bedöma huruvida unionens åtgärder för att minska växthusgasutsläppen är förenliga med de mål som anges i artikel 2.

Att bedöma huruvida unionens åtgärder för att minska växthusgasutsläppen är förenliga med de mål som anges i artikel 2.

| d) | Att kartlägga åtgärder och möjligheter för att minska växthusgasutsläppen och öka potentialen för koldioxidbindning. |
| --- | --- |

d)

Att kartlägga åtgärder och möjligheter för att minska växthusgasutsläppen och öka potentialen för koldioxidbindning.

Att kartlägga åtgärder och möjligheter för att minska växthusgasutsläppen och öka potentialen för koldioxidbindning.

| e) | Att identifiera konsekvenserna av uteblivna eller otillräckliga åtgärder. |
| --- | --- |

e)

Att identifiera konsekvenserna av uteblivna eller otillräckliga åtgärder.

Att identifiera konsekvenserna av uteblivna eller otillräckliga åtgärder.

5.   
  Vid genomförandet av de verksamheter som avses i punkt 4 ska ECCC säkerställa att de nationella oberoende klimatrådgivningsorganen rådfrågas på lämpligt sätt.

6.   
  En styrelse ska stödja den vetenskapliga kommitténs arbete. Styrelsen ska bestå av en ledamot från varje nationellt oberoende klimatrådgivningsorgan som anmälts till kommissionen i enlighet med punkt 1, två företrädare som väljs ut av kommissionen, två företrädare som väljs ut av Europaparlamentet samt sekretariatets ordförande som ska utses av Europeiska miljöbyrån.

Styrelsen ska sammanträda två gånger om året och ansvara för inrättandet och övervakningen av ECCC:s verksamhet. Europaparlamentet och rådet ska utse styrelsen i samförstånd på grundval av ett förslag från kommissionen. Styrelsens ordförande väljs bland dess ledamöter.

Styrelsen ska sammanträda två gånger om året och ansvara för inrättandet och övervakningen av ECCC:s verksamhet. Europaparlamentet och rådet ska utse styrelsen i samförstånd på grundval av ett förslag från kommissionen. Styrelsens ordförande väljs bland dess ledamöter.

Styrelsen har följande ansvarsområden:

Styrelsen har följande ansvarsområden:

| a) | Anta det årliga arbetsprogrammet på förslag av den vetenskapliga kommittén och säkerställa att det är förenligt med ECCC:s mandat. |
| --- | --- |

a)

Anta det årliga arbetsprogrammet på förslag av den vetenskapliga kommittén och säkerställa att det är förenligt med ECCC:s mandat.

Anta det årliga arbetsprogrammet på förslag av den vetenskapliga kommittén och säkerställa att det är förenligt med ECCC:s mandat.

| b) | Utse ledamöterna i den vetenskapliga kommittén och säkerställa att den vetenskapliga kommitténs sammansättning har all den sakkunskap som krävs för verksamheten i arbetsprogrammet. |
| --- | --- |

b)

Utse ledamöterna i den vetenskapliga kommittén och säkerställa att den vetenskapliga kommitténs sammansättning har all den sakkunskap som krävs för verksamheten i arbetsprogrammet.

Utse ledamöterna i den vetenskapliga kommittén och säkerställa att den vetenskapliga kommitténs sammansättning har all den sakkunskap som krävs för verksamheten i arbetsprogrammet.

| c) | Godkänna ECCC:s budget. |
| --- | --- |

c)

Godkänna ECCC:s budget.

Godkänna ECCC:s budget.

| d) | Samordna arbetet med nationella klimatrådgivningsorgan. |
| --- | --- |

d)

Samordna arbetet med nationella klimatrådgivningsorgan.

Samordna arbetet med nationella klimatrådgivningsorgan.

7.   
  Ledamöterna i den vetenskapliga kommittén ska utses personligen av styrelsen. Ordföranden för den vetenskapliga kommittén väljs bland dess medlemmar. Den vetenskapliga kommittén ska med två tredjedelars majoritet anta sin arbetsordning, som ska säkerställa dess fullständiga vetenskapliga oberoende och självständighet.

Kandidater till medlemskap i den vetenskapliga kommittén ska utses i en öppen utvärderingsprocess. Yrkeserfarenheten hos de sökande till den vetenskapliga kommittén som uppfyller de behörighetskrav som anges i inbjudan ska vara föremål för en jämförande utvärdering på grundval av följande urvalskriterier:

Kandidater till medlemskap i den vetenskapliga kommittén ska utses i en öppen utvärderingsprocess. Yrkeserfarenheten hos de sökande till den vetenskapliga kommittén som uppfyller de behörighetskrav som anges i inbjudan ska vara föremål för en jämförande utvärdering på grundval av följande urvalskriterier:

| a) | Vetenskaplig excellens. |
| --- | --- |

a)

Vetenskaplig excellens.

Vetenskaplig excellens.

| b) | Erfarenhet av att utföra vetenskapliga bedömningar och/eller tillhandahålla vetenskapliga utlåtanden inom sina kompetensområden. |
| --- | --- |

b)

Erfarenhet av att utföra vetenskapliga bedömningar och/eller tillhandahålla vetenskapliga utlåtanden inom sina kompetensområden.

Erfarenhet av att utföra vetenskapliga bedömningar och/eller tillhandahålla vetenskapliga utlåtanden inom sina kompetensområden.

| c) | Bred sakkunskap inom klimat- och miljövetenskap eller andra vetenskapliga områden som är relevanta för uppnåendet av unionens klimatmål. |
| --- | --- |

c)

Bred sakkunskap inom klimat- och miljövetenskap eller andra vetenskapliga områden som är relevanta för uppnåendet av unionens klimatmål.

Bred sakkunskap inom klimat- och miljövetenskap eller andra vetenskapliga områden som är relevanta för uppnåendet av unionens klimatmål.

| d) | Erfarenhet av sakkunnigbedömning av vetenskapligt arbete. |
| --- | --- |

d)

Erfarenhet av sakkunnigbedömning av vetenskapligt arbete.

Erfarenhet av sakkunnigbedömning av vetenskapligt arbete.

| e) | Yrkeserfarenhet från en tvärvetenskaplig miljö i ett internationellt sammanhang. |
| --- | --- |

e)

Yrkeserfarenhet från en tvärvetenskaplig miljö i ett internationellt sammanhang.

Yrkeserfarenhet från en tvärvetenskaplig miljö i ett internationellt sammanhang.

Sammansättningen av den vetenskapliga kommittén ska säkerställa en jämn könsfördelning, vetenskaplig och sektorsspecifik sakkunskap samt regional spridning.

Sammansättningen av den vetenskapliga kommittén ska säkerställa en jämn könsfördelning, vetenskaplig och sektorsspecifik sakkunskap samt regional spridning.

8.   
  ECCC ska årligen rapportera sina iakttagelser enligt punkt 4 till kommissionen, Europaparlamentet och rådet. Vid behov ska ECCC utfärda rekommendationer till kommissionen för att säkerställa att målen i denna förordning uppnås. ECCC ska säkerställa att arbetet sker fullständigt öppet och att dess rapporter görs tillgängliga för allmänheten. Kommissionen ska beakta rapporterna och eventuella rekommendationer och utfärda ett formellt svar till ECCC senast tre månader efter mottagandet. Svaret med avseende på dessa rapporter och rekommendationer ska göras tillgängligt för allmänheten.

Ändringar 77, 123 och 145

Ändringar 77, 123 och 145

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 3

Artikel 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 3 | Artikel 3 |
| Utvecklingsbana för att uppnå klimatneutralitet | Utvecklingsbana för att uppnå klimatneutralitet |
| 1.   
  Kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 9
  för att
  komplettera denna förordning genom att
  fastställa en utvecklingsbana på unionsnivå för att
  fram till 2050
  uppnå det
  klimatneutralitetsmål
  som anges i artikel 2.1.
  Senast inom sex månader efter varje sådan global översyn
  som avses i artikel
  14 i Parisavtalet ska kommissionen se över utvecklingsbanan
  . | 1.   
  Senast den 31 maj 2023 ska kommissionen bedöma alternativen
  för att fastställa en
  vägledande
  utvecklingsbana på unionsnivå för att uppnå det
  mål
  som anges i artikel 2.1
  , med utgångspunkt i unionens klimatmål för 2030 som avses i artikel 2a.1 och med beaktande av det mellanliggande bindande klimatmål för 2040
  som avses i artikel
  2.2b, och ska vid behov lägga fram ett lagstiftningsförslag i detta syfte
  . |
| | 1a.
     
  När den utvecklingsbana som avses i punkt 1 är fastställd ska kommissionen se över utvecklingsbanan senast inom sex månader efter varje sådan global översyn som avses i artikel 14 i Parisavtalet, med utgångspunkt i den globala översynen 2028. Kommissionen ska lägga fram ett lagstiftningsförslag för att anpassa utvecklingsbanan om den anser att en sådan anpassning är lämplig till följd av översynen. |
| 2.   
  Utvecklingsbanan
  ska
  utgå från
  unionens
  klimatmål för 2030
  som
  anges
  i 
  artikel 2a.1
  . | 2.   
  När kommissionen lägger fram lagstiftningsförslag för att fastställa en utvecklingsbana i enlighet med punkt 1,
  ska
  den ta hänsyn till
  unionens
  växthusgasbudget
  som
  anger den totala återstående mängden växthusgasutsläpp
  i 
  form av koldioxidekvivalenter som kan släppas ut fram till 2050 utan att äventyra unionens åtaganden enligt Parisavtalet
  . |
| | 2a.
     
  Kommissionen ska fastställa unionens växthusgasbudget i en rapport och lägga fram denna rapport för parlamentet och rådet senast den 31 december 2021. Kommissionen ska offentliggöra denna rapport och den metod som ligger till grund för den. |
| 3.   När kommissionen
  fastställer en utvecklingsbana
  i enlighet med
  punkt
  1 ska den beakta följande: | 3.   När kommissionen
  lägger fram lagstiftningsförslag för att fastställa eller anpassa utvecklingsbanan
  i enlighet med
  punkterna 1 och
  1
  a
  ska den beakta följande
  kriterier
  : |
| | -a) | Bästa tillgängliga och mest aktuella vetenskapliga bevis, däribland de senaste rapporterna från IPCC, IPBES, ECCC och om möjligt medlemsstaternas oberoende klimatrådgivningsorgan. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 3

Artikel 3

Utvecklingsbana för att uppnå klimatneutralitet

Utvecklingsbana för att uppnå klimatneutralitet

1.   
  Kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 9
  för att
  komplettera denna förordning genom att
  fastställa en utvecklingsbana på unionsnivå för att
  fram till 2050
  uppnå det
  klimatneutralitetsmål
  som anges i artikel 2.1.
  Senast inom sex månader efter varje sådan global översyn
  som avses i artikel
  14 i Parisavtalet ska kommissionen se över utvecklingsbanan
  .

1.   
  Senast den 31 maj 2023 ska kommissionen bedöma alternativen
  för att fastställa en
  vägledande
  utvecklingsbana på unionsnivå för att uppnå det
  mål
  som anges i artikel 2.1
  , med utgångspunkt i unionens klimatmål för 2030 som avses i artikel 2a.1 och med beaktande av det mellanliggande bindande klimatmål för 2040
  som avses i artikel
  2.2b, och ska vid behov lägga fram ett lagstiftningsförslag i detta syfte
  .

1a.
     
  När den utvecklingsbana som avses i punkt 1 är fastställd ska kommissionen se över utvecklingsbanan senast inom sex månader efter varje sådan global översyn som avses i artikel 14 i Parisavtalet, med utgångspunkt i den globala översynen 2028. Kommissionen ska lägga fram ett lagstiftningsförslag för att anpassa utvecklingsbanan om den anser att en sådan anpassning är lämplig till följd av översynen.

2.   
  Utvecklingsbanan
  ska
  utgå från
  unionens
  klimatmål för 2030
  som
  anges
  i 
  artikel 2a.1
  .

2.   
  När kommissionen lägger fram lagstiftningsförslag för att fastställa en utvecklingsbana i enlighet med punkt 1,
  ska
  den ta hänsyn till
  unionens
  växthusgasbudget
  som
  anger den totala återstående mängden växthusgasutsläpp
  i 
  form av koldioxidekvivalenter som kan släppas ut fram till 2050 utan att äventyra unionens åtaganden enligt Parisavtalet
  .

2a.
     
  Kommissionen ska fastställa unionens växthusgasbudget i en rapport och lägga fram denna rapport för parlamentet och rådet senast den 31 december 2021. Kommissionen ska offentliggöra denna rapport och den metod som ligger till grund för den.

3.   När kommissionen
  fastställer en utvecklingsbana
  i enlighet med
  punkt
  1 ska den beakta följande:

3.   När kommissionen
  lägger fram lagstiftningsförslag för att fastställa eller anpassa utvecklingsbanan
  i enlighet med
  punkterna 1 och
  1
  a
  ska den beakta följande
  kriterier
  :

-a)

-a)

Bästa tillgängliga och mest aktuella vetenskapliga bevis, däribland de senaste rapporterna från IPCC, IPBES, ECCC och om möjligt medlemsstaternas oberoende klimatrådgivningsorgan.

Bästa tillgängliga och mest aktuella vetenskapliga bevis, däribland de senaste rapporterna från IPCC, IPBES, ECCC och om möjligt medlemsstaternas oberoende klimatrådgivningsorgan.

| -aa) | De sociala, ekonomiska och miljömässiga kostnaderna vid uteblivna eller otillräckliga åtgärder. |
| --- | --- |

-aa)

-aa)

De sociala, ekonomiska och miljömässiga kostnaderna vid uteblivna eller otillräckliga åtgärder.

De sociala, ekonomiska och miljömässiga kostnaderna vid uteblivna eller otillräckliga åtgärder.

| -ab) | Behovet av att säkerställa en rättvis och socialt jämlik omställning för alla. |
| --- | --- |

-ab)

-ab)

Behovet av att säkerställa en rättvis och socialt jämlik omställning för alla.

Behovet av att säkerställa en rättvis och socialt jämlik omställning för alla.

| (a) | Kostnadseffektivitet och energieffektivitet. |
| --- | --- |

(a)

Kostnadseffektivitet och energieffektivitet.

Kostnadseffektivitet och energieffektivitet.

| (b) | Konkurrenskraften hos unionens ekonomi. |
| --- | --- |

(b)

Konkurrenskraften hos unionens ekonomi.

| (b) | Konkurrenskraften hos unionens ekonomi
  , i synnerhet små och medelstora företag och de sektorer som är mest utsatta för koldioxidläckage
  . |
| --- | --- |

(b)

Konkurrenskraften hos unionens ekonomi
  , i synnerhet små och medelstora företag och de sektorer som är mest utsatta för koldioxidläckage
  .

, i synnerhet små och medelstora företag och de sektorer som är mest utsatta för koldioxidläckage

| ba) | Koldioxidavtrycket från slutprodukter och konsumtion i unionen. |
| --- | --- |

ba)

Koldioxidavtrycket från slutprodukter och konsumtion i unionen.

Koldioxidavtrycket från slutprodukter och konsumtion i unionen.

| (c) | Bästa tillgängliga
  teknologi
  . |
| --- | --- |

(c)

Bästa tillgängliga
  teknologi
  .

teknologi

| (c) | Bästa tillgängliga
  teknologier som är kostnadseffektiva, säkra och skalbara, under iakttagande av begreppet teknikneutralitet och med undvikande av eventuella inlåsningseffekter
  . |
| --- | --- |

(c)

Bästa tillgängliga
  teknologier som är kostnadseffektiva, säkra och skalbara, under iakttagande av begreppet teknikneutralitet och med undvikande av eventuella inlåsningseffekter
  .

teknologier som är kostnadseffektiva, säkra och skalbara, under iakttagande av begreppet teknikneutralitet och med undvikande av eventuella inlåsningseffekter

| (d) | Energieffektivitet, överkomliga energipriser och försörjningstrygghet. |
| --- | --- |

(d)

Energieffektivitet, överkomliga energipriser och försörjningstrygghet.

| (d) | Energieffektivitet
  och principen om att sätta energieffektivitet främst
  , överkomliga energipriser
  , minskad energifattigdom
  och försörjningstrygghet. |
| --- | --- |

(d)

Energieffektivitet
  och principen om att sätta energieffektivitet främst
  , överkomliga energipriser
  , minskad energifattigdom
  och försörjningstrygghet.

och principen om att sätta energieffektivitet främst

, minskad energifattigdom

| da) | Behovet av att fasa ut fossila bränslen och säkerställa att de ersätts med förnybar energi, material och produkter som producerats på ett hållbart sätt. |
| --- | --- |

da)

Behovet av att fasa ut fossila bränslen och säkerställa att de ersätts med förnybar energi, material och produkter som producerats på ett hållbart sätt.

Behovet av att fasa ut fossila bränslen och säkerställa att de ersätts med förnybar energi, material och produkter som producerats på ett hållbart sätt.

| (e) | Rättvisa och solidaritet mellan och inom medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(e)

Rättvisa och solidaritet mellan och inom medlemsstaterna.

| (e) | Rättvisa och solidaritet mellan och inom medlemsstaterna
  och regionerna
  . |
| --- | --- |

(e)

Rättvisa och solidaritet mellan och inom medlemsstaterna
  och regionerna
  .

och regionerna

| (f) | Behovet av att säkerställa miljöeffektivitet och höjd ambitionsnivå över tiden. |
| --- | --- |

(f)

Behovet av att säkerställa miljöeffektivitet och höjd ambitionsnivå över tiden.

| (f) | Behovet av att säkerställa miljöeffektivitet och höjd ambitionsnivå över tiden. |
| --- | --- |

(f)

Behovet av att säkerställa miljöeffektivitet och höjd ambitionsnivå över tiden.

| (fa) | Behovet av att säkerställa miljömässig hållbarhet, inbegripet behovet av att bekämpa krisen för den biologiska mångfalden samtidigt som skadade ekosystem återställs och oåterkalleliga skador på ekosystem undviks för att uppnå unionens mål för biologisk mångfald. |
| --- | --- |

(fa)

Behovet av att säkerställa miljömässig hållbarhet, inbegripet behovet av att bekämpa krisen för den biologiska mångfalden samtidigt som skadade ekosystem återställs och oåterkalleliga skador på ekosystem undviks för att uppnå unionens mål för biologisk mångfald.

Behovet av att säkerställa miljömässig hållbarhet, inbegripet behovet av att bekämpa krisen för den biologiska mångfalden samtidigt som skadade ekosystem återställs och oåterkalleliga skador på ekosystem undviks för att uppnå unionens mål för biologisk mångfald.

| fb) | Säkerställande av stabila, långvariga och klimateffektiva naturliga sänkor över tiden. |
| --- | --- |

fb)

Säkerställande av stabila, långvariga och klimateffektiva naturliga sänkor över tiden.

Säkerställande av stabila, långvariga och klimateffektiva naturliga sänkor över tiden.

| (g) | Investeringsbehov och investeringsmöjligheter. |
| --- | --- |

(g)

Investeringsbehov och investeringsmöjligheter.

| (g) | Investeringsbehov och investeringsmöjligheter
  för innovation i enlighet med förordning (EU) 2020/... [taxonomiförordningen], samtidigt som risken för strandade tillgångar beaktas
  . |
| --- | --- |

(g)

Investeringsbehov och investeringsmöjligheter
  för innovation i enlighet med förordning (EU) 2020/... [taxonomiförordningen], samtidigt som risken för strandade tillgångar beaktas
  .

för innovation i enlighet med förordning (EU) 2020/... [taxonomiförordningen], samtidigt som risken för strandade tillgångar beaktas

| (h) | Behovet av att säkerställa en rättvis och socialt jämlik omställning. |
| --- | --- |

(h)

Behovet av att säkerställa en rättvis och socialt jämlik omställning.

Behovet av att säkerställa en rättvis och socialt jämlik omställning.

| (i) | Internationell utveckling och insatser som gjorts för att uppnå de långsiktiga målen i Parisavtalet och det slutliga målet i Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändringar. |
| --- | --- |

(i)

Internationell utveckling och insatser som gjorts för att uppnå de långsiktiga målen i Parisavtalet och det slutliga målet i Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändringar.

Internationell utveckling och insatser som gjorts för att uppnå de långsiktiga målen i Parisavtalet och det slutliga målet i Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändringar.

| (j) | Bästa tillgängliga och mest aktuella vetenskapliga bevis, däribland de senaste rapporterna från IPCC. |
| --- | --- |

(j)

Bästa tillgängliga och mest aktuella vetenskapliga bevis, däribland de senaste rapporterna från IPCC.

Bästa tillgängliga och mest aktuella vetenskapliga bevis, däribland de senaste rapporterna från IPCC.

3a.
     
  Senast den ... [1 år efter denna förordnings ikraftträdande] ska kommissionen, efter en ingående dialog med alla relevanta intressenter inom en relevant sektor, utfärda en sektoriell färdplan för minskade koldioxidutsläpp för att senast 2050 uppnå klimatneutralitet för den berörda sektorn.

Ändring ar 78 och 146

Ändring ar 78 och 146

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4

Artikel 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 4 | Artikel 4 |
| Anpassning till klimatförändringarna | Anpassning till klimatförändringarna |
| | -1a.
     
  Kommissionen ska, senast den 31 januari 2021 och vart femte år därefter, anta en uppdaterad EU-strategi för klimatanpassning. Den uppdaterade EU-strategin ska syfta till att säkerställa att anpassningspolitiken prioriteras, integreras och genomförs på ett enhetligt sätt överallt i unionens politik och i dess internationella åtaganden, handelsavtal och internationella partnerskap. |
| 1.   De relevanta unionsinstitutionerna och medlemsstaterna ska säkerställa löpande framsteg med att öka anpassningsförmågan, stärka motståndskraften och minska sårbarheten gentemot klimatförändringarna i enlighet med artikel 7 i Parisavtalet. | 1.   De relevanta unionsinstitutionerna och medlemsstaterna ska
  sträva efter att uppfylla nationella mål och unionens mål för klimatanpassning i enlighet med EU:s strategi för klimatanpassning och ska
  säkerställa löpande framsteg med att öka anpassningsförmågan, stärka motståndskraften och minska sårbarheten gentemot klimatförändringarna
  , bland annat för både marina och terrestra ekosystem,
  i enlighet med artikel 7 i Parisavtalet
  , och införliva anpassning i relevanta socioekonomiska och miljörelaterade politiska strategier och åtgärder. De ska framför allt fokusera på de mest sårbara och drabbade befolkningsgrupperna och ekonomiska sektorerna, identifiera brister i samråd med det civila samhället, och genomföra korrigerande åtgärder
  . |
| 2.   Medlemsstaterna ska
  utarbeta
  och genomföra anpassningsstrategier och anpassningsplaner med heltäckande riskhanteringsramar som grundar sig på robusta referensvärden för klimat och sårbarhet samt bedömningar av framstegen. | 2.   Medlemsstaterna ska
  , senast den 31 december 2021 och därefter vart femte år, anta
  och genomföra anpassningsstrategier och anpassningsplaner
  på nationell och regional nivå
  med heltäckande
  lokala
  riskhanteringsramar
  och med hänsyn till lokala behov och särdrag,
  som grundar sig på robusta referensvärden
  och indikatorer
  för klimat och sårbarhet samt bedömningar av framstegen
  , vägledda av bästa tillgängliga och mest aktuella vetenskapliga bevis. Dessa strategier och planer ska innefatta åtgärder i linje med nationella mål och unionsmål för klimatanpassning. Strategierna ska särskilt ta hänsyn till sårbara och drabbade grupper, samhällen och ekosystem och inbegripa åtgärder för förvaltning, återställande och skydd av marina och terrestra ekosystem för att öka deras motståndskraft. Medlemsstaterna ska i sina strategier ta hänsyn till jordbruks- och livsmedelssystemens särskilda sårbarhet, livsmedelstryggheten och främja naturbaserade lösningar och ekosystembaserad anpassning
  . |
| | 2a.
     
  Kommissionen ska uppmana mottagare av unionens finansieringsinstrument, inbegripet projekt som stöds av Europeiska investeringsbanken, att genomföra ett stresstest för klimatanpassning för projekt som anses vara särskilt sårbara för klimatförändringseffekter. Senast den ... [sex månader efter denna förordnings ikraftträdande] ska kommissionen anta delegerade akter för att komplettera denna förordning som fastställer detaljerade kriterier för stresstestet, inbegripet en förteckning över berörda sektorer, projekt och regioner, och tröskelvärdet för mottagarnas omsättning, samtidigt som man säkerställer att ingen orimlig administrativ börda uppstår. Kommissionen ska ge vägledning till stödmottagare, grundat på EU-strategin för klimatanpassning och på uppgifter från Europeiska miljöbyrån om hur ett investeringsprojekt ska anpassas till klimatanpassningskraven. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 4

Artikel 4

Anpassning till klimatförändringarna

Anpassning till klimatförändringarna

-1a.
     
  Kommissionen ska, senast den 31 januari 2021 och vart femte år därefter, anta en uppdaterad EU-strategi för klimatanpassning. Den uppdaterade EU-strategin ska syfta till att säkerställa att anpassningspolitiken prioriteras, integreras och genomförs på ett enhetligt sätt överallt i unionens politik och i dess internationella åtaganden, handelsavtal och internationella partnerskap.

1.   De relevanta unionsinstitutionerna och medlemsstaterna ska säkerställa löpande framsteg med att öka anpassningsförmågan, stärka motståndskraften och minska sårbarheten gentemot klimatförändringarna i enlighet med artikel 7 i Parisavtalet.

1.   De relevanta unionsinstitutionerna och medlemsstaterna ska
  sträva efter att uppfylla nationella mål och unionens mål för klimatanpassning i enlighet med EU:s strategi för klimatanpassning och ska
  säkerställa löpande framsteg med att öka anpassningsförmågan, stärka motståndskraften och minska sårbarheten gentemot klimatförändringarna
  , bland annat för både marina och terrestra ekosystem,
  i enlighet med artikel 7 i Parisavtalet
  , och införliva anpassning i relevanta socioekonomiska och miljörelaterade politiska strategier och åtgärder. De ska framför allt fokusera på de mest sårbara och drabbade befolkningsgrupperna och ekonomiska sektorerna, identifiera brister i samråd med det civila samhället, och genomföra korrigerande åtgärder
  .

2.   Medlemsstaterna ska
  utarbeta
  och genomföra anpassningsstrategier och anpassningsplaner med heltäckande riskhanteringsramar som grundar sig på robusta referensvärden för klimat och sårbarhet samt bedömningar av framstegen.

2.   Medlemsstaterna ska
  , senast den 31 december 2021 och därefter vart femte år, anta
  och genomföra anpassningsstrategier och anpassningsplaner
  på nationell och regional nivå
  med heltäckande
  lokala
  riskhanteringsramar
  och med hänsyn till lokala behov och särdrag,
  som grundar sig på robusta referensvärden
  och indikatorer
  för klimat och sårbarhet samt bedömningar av framstegen
  , vägledda av bästa tillgängliga och mest aktuella vetenskapliga bevis. Dessa strategier och planer ska innefatta åtgärder i linje med nationella mål och unionsmål för klimatanpassning. Strategierna ska särskilt ta hänsyn till sårbara och drabbade grupper, samhällen och ekosystem och inbegripa åtgärder för förvaltning, återställande och skydd av marina och terrestra ekosystem för att öka deras motståndskraft. Medlemsstaterna ska i sina strategier ta hänsyn till jordbruks- och livsmedelssystemens särskilda sårbarhet, livsmedelstryggheten och främja naturbaserade lösningar och ekosystembaserad anpassning
  .

2a.
     
  Kommissionen ska uppmana mottagare av unionens finansieringsinstrument, inbegripet projekt som stöds av Europeiska investeringsbanken, att genomföra ett stresstest för klimatanpassning för projekt som anses vara särskilt sårbara för klimatförändringseffekter. Senast den ... [sex månader efter denna förordnings ikraftträdande] ska kommissionen anta delegerade akter för att komplettera denna förordning som fastställer detaljerade kriterier för stresstestet, inbegripet en förteckning över berörda sektorer, projekt och regioner, och tröskelvärdet för mottagarnas omsättning, samtidigt som man säkerställer att ingen orimlig administrativ börda uppstår. Kommissionen ska ge vägledning till stödmottagare, grundat på EU-strategin för klimatanpassning och på uppgifter från Europeiska miljöbyrån om hur ett investeringsprojekt ska anpassas till klimatanpassningskraven.

Ändring 161

Ändring 161

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4a (ny)

Artikel 4a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Artikel 4a |
| | Finansiella flödens förenlighet med en väg mot ett klimatneutralt och motståndskraftigt samhälle |
| | 1.   
  De relevanta unionsinstitutionerna och medlemsstaterna ska säkerställa kontinuerliga framsteg för att göra offentliga och privata finansiella flöden förenliga med en väg mot ett klimatneutralt och motståndskraftigt samhälle i enlighet med artikel 2.1 c i Parisavtalet, med beaktande av unionens klimatmål som fastställs i artikel 2 i denna förordning. |
| | 2.   
  Senast den 1 juni 2021 och därefter med jämna mellanrum ska kommissionen, som en del av de bedömningar som avses i artikel 5, lägga fram en rapport för Europaparlamentet och rådet med en bedömning av hur all relevant unionslagstiftning, inbegripet unionens fleråriga budgetramar och alla särskilda förordningar om fonder och instrument inom ramen för unionens budget, skulle behöva ändras så att bindande och verkställbara bestämmelser ingår för att säkerställa att offentliga och privata finansiella flöden är förenliga med unionens klimatmål som anges i artikel 2 i denna förordning. Denna bedömning ska vid behov åtföljas av lagstiftningsförslag. |
| | 3.   
  Kommissionen ska årligen offentliggöra vilken del av unionens utgifter som överensstämmer med de taxonomikategorier som fastställs i förordning (EU) 2020/... [taxonomiförordningen]. |
| | 4.   
  För att uppnå unionens klimatmål enligt artikel 2 ska unionsinstitutionerna och samtliga medlemsstater fasa ut alla direkta och indirekta subventioner av fossila bränslen och mobilisera hållbara investeringar i enlighet därmed. Utfasningen av dessa subventioner ska inte påverka insatserna för att bekämpa energifattigdom. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 4a

Artikel 4a

Finansiella flödens förenlighet med en väg mot ett klimatneutralt och motståndskraftigt samhälle

Finansiella flödens förenlighet med en väg mot ett klimatneutralt och motståndskraftigt samhälle

1.   
  De relevanta unionsinstitutionerna och medlemsstaterna ska säkerställa kontinuerliga framsteg för att göra offentliga och privata finansiella flöden förenliga med en väg mot ett klimatneutralt och motståndskraftigt samhälle i enlighet med artikel 2.1 c i Parisavtalet, med beaktande av unionens klimatmål som fastställs i artikel 2 i denna förordning.

2.   
  Senast den 1 juni 2021 och därefter med jämna mellanrum ska kommissionen, som en del av de bedömningar som avses i artikel 5, lägga fram en rapport för Europaparlamentet och rådet med en bedömning av hur all relevant unionslagstiftning, inbegripet unionens fleråriga budgetramar och alla särskilda förordningar om fonder och instrument inom ramen för unionens budget, skulle behöva ändras så att bindande och verkställbara bestämmelser ingår för att säkerställa att offentliga och privata finansiella flöden är förenliga med unionens klimatmål som anges i artikel 2 i denna förordning. Denna bedömning ska vid behov åtföljas av lagstiftningsförslag.

3.   
  Kommissionen ska årligen offentliggöra vilken del av unionens utgifter som överensstämmer med de taxonomikategorier som fastställs i förordning (EU) 2020/... [taxonomiförordningen].

4.   
  För att uppnå unionens klimatmål enligt artikel 2 ska unionsinstitutionerna och samtliga medlemsstater fasa ut alla direkta och indirekta subventioner av fossila bränslen och mobilisera hållbara investeringar i enlighet därmed. Utfasningen av dessa subventioner ska inte påverka insatserna för att bekämpa energifattigdom.

Ändring 80

Ändring 80

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 5

Artikel 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 5 | Artikel 5 |
| Bedömning av unionens framsteg och åtgärder | Bedömning av unionens framsteg och åtgärder |
| 1.   Senast den 30 september 2023 och därefter
  vart femte
  år ska kommissionen, tillsammans med den bedömning som avses i artikel 29.5 i förordning (EU) 2018/1999, bedöma följande: | 1.   Senast den 30 september 2023 och därefter
  vartannat
  år ska kommissionen, tillsammans med den bedömning som avses i artikel 29.5 i förordning (EU) 2018/1999, bedöma följande: |
| (a) | Alla
  medlemsstaters gemensamma framsteg mot att uppnå
  det klimatneutralitetsmål
  som anges i artikel 2
  .1
  , uttryckt genom den utvecklingsbana som avses i artikel 3.1. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 5

Artikel 5

Bedömning av unionens framsteg och åtgärder

Bedömning av unionens framsteg och åtgärder

1.   Senast den 30 september 2023 och därefter
  vart femte
  år ska kommissionen, tillsammans med den bedömning som avses i artikel 29.5 i förordning (EU) 2018/1999, bedöma följande:

1.   Senast den 30 september 2023 och därefter
  vartannat
  år ska kommissionen, tillsammans med den bedömning som avses i artikel 29.5 i förordning (EU) 2018/1999, bedöma följande:

(a)

Alla
  medlemsstaters gemensamma framsteg mot att uppnå
  det klimatneutralitetsmål
  som anges i artikel 2
  .1
  , uttryckt genom den utvecklingsbana som avses i artikel 3.1.

Alla

det klimatneutralitetsmål

.1

| (a) | Varje enskild medlemsstats framsteg och alla
  medlemsstaters gemensamma framsteg mot att uppnå
  unionens klimatmål
  som anges i artikel 2, uttryckt genom den utvecklingsbana som
  ska fastställas enligt
  artikel 3.1.
  Om utvecklingsbanan inte är tillgänglig ska bedömningen göras utifrån kriterierna i artikel 3.3 och klimatmålet för 2030. |
| --- | --- |

(a)

Varje enskild medlemsstats framsteg och alla
  medlemsstaters gemensamma framsteg mot att uppnå
  unionens klimatmål
  som anges i artikel 2, uttryckt genom den utvecklingsbana som
  ska fastställas enligt
  artikel 3.1.
  Om utvecklingsbanan inte är tillgänglig ska bedömningen göras utifrån kriterierna i artikel 3.3 och klimatmålet för 2030.

Varje enskild medlemsstats framsteg och alla

unionens klimatmål

ska fastställas enligt

Om utvecklingsbanan inte är tillgänglig ska bedömningen göras utifrån kriterierna i artikel 3.3 och klimatmålet för 2030.

| (b) | De gemensamma framsteg som gjorts av alla medlemsstater i fråga om klimatanpassning enligt vad som avses i artikel 4. |
| --- | --- |

(b)

De gemensamma framsteg som gjorts av alla medlemsstater i fråga om klimatanpassning enligt vad som avses i artikel 4.

| (b) | Varje enskild medlemsstats framsteg och de
  gemensamma framsteg som gjorts av alla medlemsstater i fråga om klimatanpassning enligt vad som avses i artikel 4. |
| --- | --- |

(b)

Varje enskild medlemsstats framsteg och de
  gemensamma framsteg som gjorts av alla medlemsstater i fråga om klimatanpassning enligt vad som avses i artikel 4.

Varje enskild medlemsstats framsteg och de

Kommissionen ska överlämna
  slutsatserna av den bedömningen
  till Europaparlamentet och rådet, tillsammans med rapporten om tillståndet i energiunionen som utarbetats under respektive kalenderår i enlighet med artikel 35 i förordning (EU) 2018/1999.

slutsatserna av den bedömningen

Kommissionen ska överlämna
  bedömningarna och deras slutsatser
  till Europaparlamentet och rådet, tillsammans med rapporten om tillståndet i energiunionen som utarbetats under respektive kalenderår i enlighet med artikel 35 i förordning (EU) 2018/1999
  , och ska göra dem tillgängliga för allmänheten
  .

bedömningarna och deras slutsatser

, och ska göra dem tillgängliga för allmänheten

2.   Senast den 30 september 2023 och därefter
  vart femte
  år ska kommissionen se över följande:

2.   Senast den 30 september 2023 och därefter
  vartannat
  år ska kommissionen se över följande:

| (a) | Om unionens åtgärder är förenliga med
  det klimatneutralitetsmål
  som anges i artikel 2
  .1
  , uttryckt genom den utvecklingsbana som avses i artikel 3.1. |
| --- | --- |

(a)

Om unionens åtgärder är förenliga med
  det klimatneutralitetsmål
  som anges i artikel 2
  .1
  , uttryckt genom den utvecklingsbana som avses i artikel 3.1.

det klimatneutralitetsmål

.1

| (a) | Om unionens åtgärder
  och politiska strategier, däribland sektorsspecifik lagstiftning, unionens yttre åtgärder och unionens budget,
  är förenliga med
  unionens klimatmål
  som anges i artikel 2, uttryckt genom den utvecklingsbana som
  ska fastställas enligt
  artikel 3.1.
  Om utvecklingsbanan inte är tillgänglig ska bedömningen göras utifrån kriterierna i artikel 3.3 och klimatmålet för 2030. |
| --- | --- |

(a)

Om unionens åtgärder
  och politiska strategier, däribland sektorsspecifik lagstiftning, unionens yttre åtgärder och unionens budget,
  är förenliga med
  unionens klimatmål
  som anges i artikel 2, uttryckt genom den utvecklingsbana som
  ska fastställas enligt
  artikel 3.1.
  Om utvecklingsbanan inte är tillgänglig ska bedömningen göras utifrån kriterierna i artikel 3.3 och klimatmålet för 2030.

och politiska strategier, däribland sektorsspecifik lagstiftning, unionens yttre åtgärder och unionens budget,

unionens klimatmål

ska fastställas enligt

Om utvecklingsbanan inte är tillgänglig ska bedömningen göras utifrån kriterierna i artikel 3.3 och klimatmålet för 2030.

| (b) | Om unionsåtgärderna är lämpliga för att säkerställa framsteg med klimatanpassningen enligt artikel 4. |
| --- | --- |

(b)

Om unionsåtgärderna är lämpliga för att säkerställa framsteg med klimatanpassningen enligt artikel 4.

| (b) | Om unionsåtgärderna
  och unionens politiska strategier, däribland sektorsspecifik lagstiftning, unionens yttre åtgärder och unionens budget,
  är lämpliga för att säkerställa framsteg med klimatanpassningen enligt artikel 4. |
| --- | --- |

(b)

Om unionsåtgärderna
  och unionens politiska strategier, däribland sektorsspecifik lagstiftning, unionens yttre åtgärder och unionens budget,
  är lämpliga för att säkerställa framsteg med klimatanpassningen enligt artikel 4.

och unionens politiska strategier, däribland sektorsspecifik lagstiftning, unionens yttre åtgärder och unionens budget,

3.   Om kommissionen, på grundval av den bedömning som avses i punkterna 1 och 2, finner att unionsåtgärder inte är förenliga med
  det klimatneutralitetsmål
  som anges i artikel 2
  .1
  eller inte är lämpliga för att säkerställa framsteg med klimatanpassningen enligt artikel 4, eller att framstegen med antingen
  klimatneutralitetsmålet
  eller klimatanpassningen enligt artikel 4 är otillräckliga, ska den vidta nödvändiga åtgärder i enlighet med fördragen, samtidigt med översynen av den utvecklingsbana som avses i artikel 3.1.

3.   Om kommissionen, på grundval av den bedömning som avses i punkterna 1 och 2, finner att unionsåtgärder
  och unionsstrategier
  inte är förenliga med
  unionens klimatmål
  som anges i artikel 2 eller inte är lämpliga för att säkerställa framsteg med klimatanpassningen enligt artikel 4, eller att framstegen antingen med
  unionens klimatmål enligt artikel 2
  eller
  med
  klimatanpassningen enligt artikel 4 är otillräckliga, ska den
  så fort som möjligt
  vidta nödvändiga åtgärder i enlighet med fördragen
  för att korrigera detta
  ,
  eller allra senast
  samtidigt med översynen av den utvecklingsbana som avses i artikel 3(1
  a)
  .

4.   Kommissionen ska före antagandet bedöma
  alla
  utkast till åtgärder
  eller förslag till lagstiftning mot bakgrund av det klimatneutralitetsmål
  som anges i artikel 2.
  1, uttryckt genom
  den utvecklingsbana som avses i artikel 3.1
  , ta med analysen
  i 
  alla eventuella konsekvensbedömningar som åtföljer dessa åtgärder eller förslag,
  och
  offentliggöra resultatet av
  bedömningen
  vid tidpunkten för antagandet
  .

4.   Kommissionen ska före antagandet bedöma
  huruvida ett
  utkast till åtgärder
  , bland annatlagstiftnings- och budgetförslag, är förenligt med unionens klimatmål
  som anges i artikel 2
  och anpassa utkastet till åtgärder till dessa mål före antagandet
  .
  Denna analys ska ingå i alla eventuella konsekvensbedömningar som åtföljer dessa åtgärder eller förslag. När den utvecklingsbana som avses i artikel 3.1 och den växthusgasbudget som avses i artikel 3.2a har fastställts ska de ligga till grund för bedömningen. Kommissionen ska göra bedömningen
  och
  dess resultat direkt tillgängliga för allmänheten så snart
  bedömningen
  är avslutad och under alla omständigheter innan den tillhörande åtgärden eller förslaget antas
  .

4a.
     
  Kommissionen ska använda den bedömning som avses i punkt 4 för att främja utbyte av bästa praxis och för att identifiera åtgärder för att bidra till att uppnå målen i denna förordning.

Ändring 81

Ändring 81

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 6

Artikel 6

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 6 | Artikel 6 |
| Bedömning av nationella åtgärder | Bedömning av nationella åtgärder |
| 1.   Senast den 30 september 2023 och därefter
  vart femte
  år ska kommissionen bedöma följande: | 1.   Senast den 30 september 2023 och därefter
  vartannat
  år ska kommissionen bedöma följande: |
| (a) | Om de nationella åtgärder som identifierats, på grundval av de nationella energi- och klimatplaner eller
  tvååriga
  lägesrapporter som lämnats in i enlighet med förordning (EU) 2018/1999, är förenliga där det är relevant med uppnåendet av
  det klimatneutralitetsmål
  som anges i artikel 2
  .1
  varvid
  målet
  är
  uttryckt
  genom den utvecklingsbana som avses i artikel 3.1. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 6

Artikel 6

Bedömning av nationella åtgärder

Bedömning av nationella åtgärder

1.   Senast den 30 september 2023 och därefter
  vart femte
  år ska kommissionen bedöma följande:

1.   Senast den 30 september 2023 och därefter
  vartannat
  år ska kommissionen bedöma följande:

(a)

Om de nationella åtgärder som identifierats, på grundval av de nationella energi- och klimatplaner eller
  tvååriga
  lägesrapporter som lämnats in i enlighet med förordning (EU) 2018/1999, är förenliga där det är relevant med uppnåendet av
  det klimatneutralitetsmål
  som anges i artikel 2
  .1
  varvid
  målet
  är
  uttryckt
  genom den utvecklingsbana som avses i artikel 3.1.

tvååriga

det klimatneutralitetsmål

.1

målet

uttryckt

| (a) | Om de nationella åtgärder som identifierats, på grundval av de nationella energi- och klimatplaner
  , de nationella långsiktiga strategier
  eller
  de
  lägesrapporter som lämnats in i enlighet med förordning (EU) 2018/1999, är förenliga där det är relevant med uppnåendet av
  unionens klimatmål
  som anges i artikel 2, varvid
  dessa mål
  är
  uttryckta
  genom den utvecklingsbana som
  ska fastställas enligt
  artikel 3.1.
  Om utvecklingsbanan inte är tillgänglig ska bedömningen göras utifrån kriterierna i artikel 3.3 och klimatmålet för 2030. |
| --- | --- |

(a)

Om de nationella åtgärder som identifierats, på grundval av de nationella energi- och klimatplaner
  , de nationella långsiktiga strategier
  eller
  de
  lägesrapporter som lämnats in i enlighet med förordning (EU) 2018/1999, är förenliga där det är relevant med uppnåendet av
  unionens klimatmål
  som anges i artikel 2, varvid
  dessa mål
  är
  uttryckta
  genom den utvecklingsbana som
  ska fastställas enligt
  artikel 3.1.
  Om utvecklingsbanan inte är tillgänglig ska bedömningen göras utifrån kriterierna i artikel 3.3 och klimatmålet för 2030.

, de nationella långsiktiga strategier

de

unionens klimatmål

dessa mål

uttryckta

ska fastställas enligt

Om utvecklingsbanan inte är tillgänglig ska bedömningen göras utifrån kriterierna i artikel 3.3 och klimatmålet för 2030.

| (b) | Om de relevanta nationella åtgärderna är lämpliga för att säkerställa framsteg med klimatanpassningen enligt artikel 4. |
| --- | --- |

(b)

Om de relevanta nationella åtgärderna är lämpliga för att säkerställa framsteg med klimatanpassningen enligt artikel 4.

| (b) | Om de relevanta nationella åtgärderna är lämpliga
  och ändamålsenliga
  för att säkerställa framsteg med klimatanpassningen enligt artikel 4. |
| --- | --- |

(b)

Om de relevanta nationella åtgärderna är lämpliga
  och ändamålsenliga
  för att säkerställa framsteg med klimatanpassningen enligt artikel 4.

och ändamålsenliga

Kommissionen ska överlämna
  slutsatserna av den bedömningen
  till Europaparlamentet och rådet, tillsammans med rapporten om tillståndet i energiunionen som utarbetats under respektive kalenderår i enlighet med artikel 35 i förordning (EU) 2018/1999.

slutsatserna av den bedömningen

Kommissionen ska överlämna
  bedömningarna och deras slutsatser
  till Europaparlamentet och rådet, tillsammans med rapporten om tillståndet i energiunionen som utarbetats under respektive kalenderår i enlighet med artikel 35 i förordning (EU) 2018/1999
  , och ska göra dem tillgängliga för allmänheten
  .

bedömningarna och deras slutsatser

, och ska göra dem tillgängliga för allmänheten

2.   Om kommissionen, efter att vederbörligen ha beaktat
  de gemensamma
  framsteg som bedömts i enlighet med artikel 5.1, finner att en medlemsstats åtgärder inte är förenliga med
  målet
  ,
  uttryckt
  genom den utvecklingsbana som avses i artikel 3.1, eller inte är tillräckliga för att säkerställa framsteg med klimatanpassningen enligt artikel 4,
  får
  den utfärda rekommendationer till den medlemsstaten. Kommissionen ska göra sådana rekommendationer allmänt tillgängliga.

2.   Om kommissionen, efter att vederbörligen ha beaktat
  varje medlemsstats
  framsteg som bedömts i enlighet med artikel 5.1, finner att en medlemsstats åtgärder inte är förenliga med
  unionens klimatmål
  ,
  uttryckta
  genom den utvecklingsbana som avses i artikel 3.1
  när utvecklingsbanan har fastställts
  , eller inte är tillräckliga för att säkerställa framsteg med klimatanpassningen enligt artikel 4,
  ska
  den utfärda rekommendationer till den medlemsstaten. Kommissionen ska göra sådana rekommendationer allmänt tillgängliga.

2b.
     
  Kommissionen ska i den rekommendation som avses i punkt 2 i denna artikel inkludera förslag för att säkerställa framsteg med anpassningen enligt artikel 4. Dessa förslag kan, när så är lämpligt, omfatta eventuellt ytterligare tekniskt stöd, innovationsstöd eller kunskapsrelaterat, finansiellt eller annat nödvändigt stöd.

3.   Om en rekommendation har utfärdats i enlighet med punkt 2 ska följande principer gälla:

3.   Om en rekommendation har utfärdats i enlighet med punkt 2 ska följande principer gälla:

| (a) | Den berörda medlemsstaten ska ta vederbörlig hänsyn till rekommendationen i en anda av solidaritet mellan medlemsstaterna och unionen och mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(a)

Den berörda medlemsstaten ska ta vederbörlig hänsyn till rekommendationen i en anda av solidaritet mellan medlemsstaterna och unionen och mellan medlemsstaterna.

| (a) | Den berörda medlemsstaten ska
  , senast sex månader efter att ha tagit emot rekommendationen, meddela kommissionen vilka åtgärder den tänker vidta för att
  ta vederbörlig hänsyn till rekommendationen i en anda av solidaritet mellan medlemsstaterna och unionen och mellan medlemsstaterna
  och enligt d principen om lojalt samarbete
  . |
| --- | --- |

(a)

Den berörda medlemsstaten ska
  , senast sex månader efter att ha tagit emot rekommendationen, meddela kommissionen vilka åtgärder den tänker vidta för att
  ta vederbörlig hänsyn till rekommendationen i en anda av solidaritet mellan medlemsstaterna och unionen och mellan medlemsstaterna
  och enligt d principen om lojalt samarbete
  .

, senast sex månader efter att ha tagit emot rekommendationen, meddela kommissionen vilka åtgärder den tänker vidta för att

och enligt d principen om lojalt samarbete

| (b) | Året efter det år då rekommendationen utfärdades ska den
  berörda medlemsstaten
  i sin första lägesrapport som lämnas in i enlighet med artikel 17 i förordning (EU) 2018/1999
  redogöra för hur den har tagit vederbörlig hänsyn till rekommendationen
  . Om den berörda medlemsstaten beslutar att inte följa en rekommendation eller en väsentlig del av
  den
  ska denna medlemsstat lämna en motivering till kommissionen
  . |
| --- | --- |

(b)

Året efter det år då rekommendationen utfärdades ska den
  berörda medlemsstaten
  i sin första lägesrapport som lämnas in i enlighet med artikel 17 i förordning (EU) 2018/1999
  redogöra för hur den har tagit vederbörlig hänsyn till rekommendationen
  . Om den berörda medlemsstaten beslutar att inte följa en rekommendation eller en väsentlig del av
  den
  ska denna medlemsstat lämna en motivering till kommissionen
  .

Året efter det år då rekommendationen utfärdades ska den

i sin första lägesrapport som lämnas in i enlighet med artikel 17 i förordning (EU) 2018/1999

. Om den berörda medlemsstaten beslutar att inte följa en rekommendation eller en väsentlig del av

ska denna medlemsstat lämna en motivering till kommissionen

| (b) | Den
  berörda medlemsstaten
  ska inom 18 månader efter att ha tagit emot rekommendationen
  redogöra för hur den har tagit vederbörlig hänsyn till rekommendationen
  och vilka åtgärder den har vidtagit som svar på den. Denna information ska ingå i den lägesrapport som lämnas in det året i enlighet med artikel 17 i förordning (EU) 2018/1999. |
| --- | --- |

(b)

Den
  berörda medlemsstaten
  ska inom 18 månader efter att ha tagit emot rekommendationen
  redogöra för hur den har tagit vederbörlig hänsyn till rekommendationen
  och vilka åtgärder den har vidtagit som svar på den. Denna information ska ingå i den lägesrapport som lämnas in det året i enlighet med artikel 17 i förordning (EU) 2018/1999.

Den

ska inom 18 månader efter att ha tagit emot rekommendationen

och vilka åtgärder den har vidtagit som svar på den. Denna information ska ingå i den lägesrapport som lämnas in det året i enlighet med artikel 17 i förordning (EU) 2018/1999.

| (c) | Rekommendationerna bör utgöra ett komplement till de senaste landspecifika rekommendationer som utfärdats inom ramen för den europeiska planeringsterminen. |
| --- | --- |

(c)

Rekommendationerna bör utgöra ett komplement till de senaste landspecifika rekommendationer som utfärdats inom ramen för den europeiska planeringsterminen.

| (c) | Rekommendationerna bör utgöra ett komplement till de senaste landspecifika rekommendationer som utfärdats inom ramen för den europeiska planeringsterminen. |
| --- | --- |

(c)

Rekommendationerna bör utgöra ett komplement till de senaste landspecifika rekommendationer som utfärdats inom ramen för den europeiska planeringsterminen.

3a.
     
  Inom tre månader efter det att den lägesrapport som avses i punkt 3 b har lämnats in ska kommissionen bedöma om de åtgärder som antagits av medlemsstaten i tillräcklig grad hanterar de problem som tagits upp i rekommendationen. Bedömningen och dess resultat ska offentliggöras vid tidpunkten för antagandet.

Ändring 82

Ändring 82

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 7

Artikel 7

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 7 | Artikel 7 |
| Gemensamma bestämmelser för kommissionens bedömning | Gemensamma bestämmelser för kommissionens bedömning |
| 1.   Utöver de nationella åtgärder som avses i artikel 6.1 a ska kommissionen grunda sin bedömning enligt artiklarna 5 och 6 på minst följande: | 1.   Utöver de nationella åtgärder som avses i artikel 6.1 a ska kommissionen grunda sin bedömning enligt artiklarna 5 och 6 på minst följande: |
| (a) | Information som lämnats in och rapporterats enligt förordning (EU) 2018/1999. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 7

Artikel 7

Gemensamma bestämmelser för kommissionens bedömning

Gemensamma bestämmelser för kommissionens bedömning

1.   Utöver de nationella åtgärder som avses i artikel 6.1 a ska kommissionen grunda sin bedömning enligt artiklarna 5 och 6 på minst följande:

1.   Utöver de nationella åtgärder som avses i artikel 6.1 a ska kommissionen grunda sin bedömning enligt artiklarna 5 och 6 på minst följande:

(a)

Information som lämnats in och rapporterats enligt förordning (EU) 2018/1999.

| (a) | Information som lämnats in och rapporterats enligt förordning (EU) 2018/1999. |
| --- | --- |

(a)

Information som lämnats in och rapporterats enligt förordning (EU) 2018/1999.

| (b) | Rapporter från Europeiska miljöbyrån. |
| --- | --- |

(b)

Rapporter från Europeiska miljöbyrån.

| (b) | Rapporter från Europeiska miljöbyrån
  och det gemensamma forskningscentrumet (JRC)
  . |
| --- | --- |

(b)

Rapporter från Europeiska miljöbyrån
  och det gemensamma forskningscentrumet (JRC)
  .

och det gemensamma forskningscentrumet (JRC)

| (c) | Europeisk statistik och data, inklusive uppgifter om förluster från skadliga klimateffekter, om detta finns. |
| --- | --- |

(c)

Europeisk statistik och data, inklusive uppgifter om förluster från skadliga klimateffekter, om detta finns.

| (c) | Europeisk
  och global
  statistik och data, inklusive uppgifter om
  konstaterade och förväntade
  förluster från skadliga klimateffekter
  och uppskattade kostnader för uteblivna åtgärder eller försenade åtgärder
  , om detta finns. |
| --- | --- |

(c)

Europeisk
  och global
  statistik och data, inklusive uppgifter om
  konstaterade och förväntade
  förluster från skadliga klimateffekter
  och uppskattade kostnader för uteblivna åtgärder eller försenade åtgärder
  , om detta finns.

och global

konstaterade och förväntade

och uppskattade kostnader för uteblivna åtgärder eller försenade åtgärder

| (d) | Bästa tillgängliga vetenskapliga bevis, däribland de senaste rapporterna från IPCC. |
| --- | --- |

(d)

Bästa tillgängliga vetenskapliga bevis, däribland de senaste rapporterna från IPCC.

| (d) | Bästa tillgängliga
  och aktuella
  vetenskapliga bevis, däribland de senaste rapporterna från IPCC
  , Unep, IPBES, ECCC och om möjligt medlemsstaternas oberoende nationella klimatrådgivningsorgan
  . |
| --- | --- |

(d)

Bästa tillgängliga
  och aktuella
  vetenskapliga bevis, däribland de senaste rapporterna från IPCC
  , Unep, IPBES, ECCC och om möjligt medlemsstaternas oberoende nationella klimatrådgivningsorgan
  .

och aktuella

, Unep, IPBES, ECCC och om möjligt medlemsstaternas oberoende nationella klimatrådgivningsorgan

| (e) | Kompletterande information om miljömässigt hållbara investeringar från unionen och medlemsstaterna, bland annat om investeringar som överensstämmer med förordning (EU) 2020/... [taxonomiförordningen] när sådan information finns tillgänglig. |
| --- | --- |

(e)

Kompletterande information om miljömässigt hållbara investeringar från unionen och medlemsstaterna, bland annat om investeringar som överensstämmer med förordning (EU) 2020/... [taxonomiförordningen] när sådan information finns tillgänglig.

| (e) | Kompletterande information om miljömässigt hållbara investeringar från unionen och medlemsstaterna, bland annat om investeringar som överensstämmer med förordning (EU) 2020/... [taxonomiförordningen] när sådan information finns tillgänglig. |
| --- | --- |

(e)

Kompletterande information om miljömässigt hållbara investeringar från unionen och medlemsstaterna, bland annat om investeringar som överensstämmer med förordning (EU) 2020/... [taxonomiförordningen] när sådan information finns tillgänglig.

2.   Europeiska miljöbyrån ska bistå kommissionen i arbetet med den bedömning som avses i artiklarna 5 och 6, i enlighet med sitt årliga arbetsprogram.

2.   Europeiska miljöbyrån ska bistå kommissionen i arbetet med den bedömning som avses i artiklarna 5 och 6, i enlighet med sitt årliga arbetsprogram.

Ändring 83

Ändring 83

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 8

Artikel 8

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 8 | Artikel 8 |
| Allmänhetens deltagande | Allmänhetens deltagande
  och insyn |
| Kommissionen
  ska samverka med alla delar av samhället för att stärka deras ställning och möjligheter
  för
  att arbeta
  mot
  ett klimatneutralt och klimattåligt samhälle. Kommissionen ska underlätta en inkluderande och
  tillgänglig
  process på alla nivåer, även nationellt, regionalt och lokalt och med arbetsmarknadens parter, medborgarna och det civila samhället, för utbyte av bästa praxis och för att identifiera åtgärder som bidrar till att målen i denna förordning uppnås. Dessutom får kommissionen använda sig av de klimat- och energidialoger på flera nivåer som inrättats av medlemsstaterna i enlighet med artikel 11 i förordning (EU) 2018/1999. | 1.   
  Kommissionen och medlemsstaterna
  ska samverka med alla delar av samhället
  , inklusive lokala och regionala myndigheter,
  för att stärka deras ställning och möjligheter att arbeta för ett
  socialt rättvist,
  klimatneutralt och klimattåligt samhälle
  , bland annat genom den europeiska klimatpakt som avses i punkt 2
  . Kommissionen
  och medlemsstaterna
  ska underlätta en inkluderande
  , tillgänglig
  och
  öppen
  process på alla nivåer, även nationellt, regionalt och lokalt och med arbetsmarknadens parter
  , den akademiska världen
  , medborgarna och det civila samhället, för utbyte av bästa praxis och för att identifiera åtgärder som bidrar till att målen i denna förordning uppnås. Dessutom får kommissionen använda sig av de klimat- och energidialoger på flera nivåer som inrättats av medlemsstaterna i enlighet med artikel 11 i förordning (EU) 2018/1999. |
| | 2.   
  Kommissionen ska upprätta en europeisk klimatpakt i syfte att involvera medborgare, arbetsmarknadens parter och intressenter i utformningen av unionens klimatpolitik, främja dialog och spridning av vetenskapligt baserad information om klimatförändringar och deras sociala aspekter och jämställdhetsaspekter, och utbyta bästa praxis för klimatinitiativ. |
| | 3.   
  Medlemsstaterna ska, när de vidtar åtgärder för att uppnå klimatneutralitetsmålet som fastställs i artikel 2.1, säkerställa att det ges information till och hålls samråd med medborgarna, det civila samhället och arbetsmarknadens parter under hela lagstiftningsprocessen. Medlemsstaterna ska således arbeta på ett öppet sätt. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 8

Artikel 8

Allmänhetens deltagande

Allmänhetens deltagande
  och insyn

och insyn

Kommissionen
  ska samverka med alla delar av samhället för att stärka deras ställning och möjligheter
  för
  att arbeta
  mot
  ett klimatneutralt och klimattåligt samhälle. Kommissionen ska underlätta en inkluderande och
  tillgänglig
  process på alla nivåer, även nationellt, regionalt och lokalt och med arbetsmarknadens parter, medborgarna och det civila samhället, för utbyte av bästa praxis och för att identifiera åtgärder som bidrar till att målen i denna förordning uppnås. Dessutom får kommissionen använda sig av de klimat- och energidialoger på flera nivåer som inrättats av medlemsstaterna i enlighet med artikel 11 i förordning (EU) 2018/1999.

Kommissionen

för

mot

tillgänglig

1.   
  Kommissionen och medlemsstaterna
  ska samverka med alla delar av samhället
  , inklusive lokala och regionala myndigheter,
  för att stärka deras ställning och möjligheter att arbeta för ett
  socialt rättvist,
  klimatneutralt och klimattåligt samhälle
  , bland annat genom den europeiska klimatpakt som avses i punkt 2
  . Kommissionen
  och medlemsstaterna
  ska underlätta en inkluderande
  , tillgänglig
  och
  öppen
  process på alla nivåer, även nationellt, regionalt och lokalt och med arbetsmarknadens parter
  , den akademiska världen
  , medborgarna och det civila samhället, för utbyte av bästa praxis och för att identifiera åtgärder som bidrar till att målen i denna förordning uppnås. Dessutom får kommissionen använda sig av de klimat- och energidialoger på flera nivåer som inrättats av medlemsstaterna i enlighet med artikel 11 i förordning (EU) 2018/1999.

2.   
  Kommissionen ska upprätta en europeisk klimatpakt i syfte att involvera medborgare, arbetsmarknadens parter och intressenter i utformningen av unionens klimatpolitik, främja dialog och spridning av vetenskapligt baserad information om klimatförändringar och deras sociala aspekter och jämställdhetsaspekter, och utbyta bästa praxis för klimatinitiativ.

3.   
  Medlemsstaterna ska, när de vidtar åtgärder för att uppnå klimatneutralitetsmålet som fastställs i artikel 2.1, säkerställa att det ges information till och hålls samråd med medborgarna, det civila samhället och arbetsmarknadens parter under hela lagstiftningsprocessen. Medlemsstaterna ska således arbeta på ett öppet sätt.

Ändring 143

Ändring 143

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 8a (ny)

Artikel 8a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Artikel 8a




  I detta sammanhang ska unionen upphöra med skyddet av investeringar i fossila bränslen inom ramen för moderniseringen av energistadgefördraget. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 8a

I detta sammanhang ska unionen upphöra med skyddet av investeringar i fossila bränslen inom ramen för moderniseringen av energistadgefördraget.

Ändringar 84 och 175/rev

Ändringar 84 och 175/rev

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 9

Artikel 9

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 9 | utgår |
| Utövande av delegeringen | |
| 1.   
  Befogenheten att anta delegerade akter enligt artikel 3.1 ges till kommissionen med förbehåll för de villkor som anges i denna artikel. | |
| 2.   
  Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artikel 3.1 ska ges till kommissionen tills vidare från och med den ....[Publikationsbyrån: dagen för denna förordnings ikraftträdande]. | |
| 3.   
  Den delegering av befogenhet som avses i artikel 3.1 får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft. | |
| 4.   
  Innan kommissionen antar en delegerad akt, ska den samråda med experter som utsetts av varje medlemsstat i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning av den 13 april 2016. | |
| 5.   
  Så snart kommissionen antar en delegerad akt ska den samtidigt delge Europaparlamentet och rådet denna. | |
| 6.   
  En delegerad akt som antas enligt artikel 3 ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period på två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader på Europaparlamentets eller rådets initiativ. | |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 9

Artikel 9

utgår

utgår

Utövande av delegeringen

Utövande av delegeringen

1.   
  Befogenheten att anta delegerade akter enligt artikel 3.1 ges till kommissionen med förbehåll för de villkor som anges i denna artikel.

2.   
  Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artikel 3.1 ska ges till kommissionen tills vidare från och med den ....[Publikationsbyrån: dagen för denna förordnings ikraftträdande].

3.   
  Den delegering av befogenhet som avses i artikel 3.1 får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft.

4.   
  Innan kommissionen antar en delegerad akt, ska den samråda med experter som utsetts av varje medlemsstat i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning av den 13 april 2016.

5.   
  Så snart kommissionen antar en delegerad akt ska den samtidigt delge Europaparlamentet och rådet denna.

6.   
  En delegerad akt som antas enligt artikel 3 ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period på två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader på Europaparlamentets eller rådets initiativ.

Ändring 85

Ändring 85

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 9a (ny)

Artikel 9a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Artikel 9a




  Översyn




  Sex månader efter varje sådan global översyn som avses i artikel 14 i Parisavtalet ska kommissionen göra en översyn av alla delar av denna förordning mot bakgrund av bästa tillgängliga och mest aktuella vetenskapliga bevis, inklusive de senaste resultaten och rekommendationerna från IPCC och ECCC, den internationella utvecklingen och de internationella insatser som gjorts för att begränsa temperaturökningen till 1,5  oC, samt överlämna en rapport till Europaparlamentet och rådet, om lämpligt åtföljd av lagstiftningsförslag. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 9a

Översyn

Sex månader efter varje sådan global översyn som avses i artikel 14 i Parisavtalet ska kommissionen göra en översyn av alla delar av denna förordning mot bakgrund av bästa tillgängliga och mest aktuella vetenskapliga bevis, inklusive de senaste resultaten och rekommendationerna från IPCC och ECCC, den internationella utvecklingen och de internationella insatser som gjorts för att begränsa temperaturökningen till 1,5  oC, samt överlämna en rapport till Europaparlamentet och rådet, om lämpligt åtföljd av lagstiftningsförslag.

Ändring 86

Ändring 86

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 10 – stycke 1 – led 1

Artikel 10 – stycke 1 – led 1

Förordning (EU) 2018/1999

Artikel 1 – punkt 1 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (a) | genomföra strategier och åtgärder som är utformade för att uppnå unionens
  klimatneutralitetsmål
  som fastställs i artikel 2 i förordning .../... [klimatlag]
  , målsättningarna och målen för energiunionen
  samt vad gäller den första tioårsperioden 2021–2030 särskilt unionens energi- och klimatmål för 2030,”. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(a)

genomföra strategier och åtgärder som är utformade för att uppnå unionens
  klimatneutralitetsmål
  som fastställs i artikel 2 i förordning .../... [klimatlag]
  , målsättningarna och målen för energiunionen
  samt vad gäller den första tioårsperioden 2021–2030 särskilt unionens energi- och klimatmål för 2030,”.

klimatneutralitetsmål

, målsättningarna och målen för energiunionen

| (a) | genomföra strategier och åtgärder som är utformade för att uppnå
  energiunionens mål samt
  unionens
  långsiktiga åtaganden i fråga om växthusgasutsläpp, i enlighet med Parisavtalet, i synnerhet unionens klimatmål
  som fastställs i artikel 2 i förordning .../... [klimatlag] samt, vad gäller den första tioårsperioden 2021–2030, särskilt unionens energi- och klimatmål för 2030,”. |
| --- | --- |

(a)

genomföra strategier och åtgärder som är utformade för att uppnå
  energiunionens mål samt
  unionens
  långsiktiga åtaganden i fråga om växthusgasutsläpp, i enlighet med Parisavtalet, i synnerhet unionens klimatmål
  som fastställs i artikel 2 i förordning .../... [klimatlag] samt, vad gäller den första tioårsperioden 2021–2030, särskilt unionens energi- och klimatmål för 2030,”.

energiunionens mål samt

långsiktiga åtaganden i fråga om växthusgasutsläpp, i enlighet med Parisavtalet, i synnerhet unionens klimatmål

Ändring 87

Ändring 87

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 10 – stycke 1 – led 2a (nytt)

Artikel 10 – stycke 1 – led 2a (nytt)

Förordning (EU) 2018/1999

Artikel 2 – led 11

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | (2a) | I artikel 2 ska punkt 11 ersättas med följande: |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

(2a)

(2a)

I artikel 2 ska punkt 11 ersättas med följande:

| (11) | unionens
  energi- och klimatmål för 2030: det unionsomfattande bindande målet om att fram till 2030 minska växthusgasutsläppen från hela ekonomin med
  minst 40 % jämfört med 1990
  , det bindande målet på unionsnivå om
  att minst 32 % av den
  energi som används i unionen ska vara förnybar 2030, det överordnade målet på unionsnivå om att förbättra energieffektiviteten
  med minst 32
  ,
  5 % fram till 2030
  , och ett elsammanlänkningsmål på 15 % för 2030
  eller eventuella senare mål för 2030 i detta avseende som Europeiska rådet
  ,
  eller Europaparlamentet och rådet, enas om, |
| --- | --- |

(11)

unionens
  energi- och klimatmål för 2030: det unionsomfattande bindande målet om att fram till 2030 minska växthusgasutsläppen från hela ekonomin med
  minst 40 % jämfört med 1990
  , det bindande målet på unionsnivå om
  att minst 32 % av den
  energi som används i unionen ska vara förnybar 2030, det överordnade målet på unionsnivå om att förbättra energieffektiviteten
  med minst 32
  ,
  5 % fram till 2030
  , och ett elsammanlänkningsmål på 15 % för 2030
  eller eventuella senare mål för 2030 i detta avseende som Europeiska rådet
  ,
  eller Europaparlamentet och rådet, enas om,

unionens

minst 40 % jämfört med 1990

att minst 32 % av den

med minst 32

5 % fram till 2030

eller eventuella senare mål för 2030 i detta avseende som Europeiska rådet

eller Europaparlamentet och rådet, enas om,

| | ‘(11) | unionens
  energi- och klimatmål för 2030: det unionsomfattande bindande målet om att fram till 2030 minska växthusgasutsläppen från hela ekonomin
  , i enlighet
  med
  artikel 2.3 i förordning (EU).../... [klimatlag]
  , det bindande målet på unionsnivå om
  den andel
  energi som används i unionen
  som
  ska vara förnybar 2030,
  i enlighet med artikel 3.1 i direktiv (EU) 2018/2001,
  det överordnade målet på unionsnivå om att förbättra energieffektiviteten
  fram till 2030
  ,
  enligt artikel 1.1 i direktiv 2012/27/EU
  , och ett elsammanlänkningsmål på 15 % för 2030,”. |
| --- | --- | --- |

‘(11)

unionens
  energi- och klimatmål för 2030: det unionsomfattande bindande målet om att fram till 2030 minska växthusgasutsläppen från hela ekonomin
  , i enlighet
  med
  artikel 2.3 i förordning (EU).../... [klimatlag]
  , det bindande målet på unionsnivå om
  den andel
  energi som används i unionen
  som
  ska vara förnybar 2030,
  i enlighet med artikel 3.1 i direktiv (EU) 2018/2001,
  det överordnade målet på unionsnivå om att förbättra energieffektiviteten
  fram till 2030
  ,
  enligt artikel 1.1 i direktiv 2012/27/EU
  , och ett elsammanlänkningsmål på 15 % för 2030,”.

unionens

, i enlighet

artikel 2.3 i förordning (EU).../... [klimatlag]

den andel

som

i enlighet med artikel 3.1 i direktiv (EU) 2018/2001,

fram till 2030

enligt artikel 1.1 i direktiv 2012/27/EU

Ändring 88

Ändring 88

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 10 – stycke 1 – led 2b (nytt)

Artikel 10 – stycke 1 – led 2b (nytt)

Förordning (EU) 2018/1999

Artikel 2 – led 62a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (2b) | I artikel 2 ska följande led läggas till:









  (62a) | ”berörd allmänhet: den allmänhet som berörs eller kan antas bli berörd av, eller som har ett intresse av, de beslutsprocesser på miljöområdet som avses i kapitel 2 och 3; icke-statliga miljöskyddsorganisationer som uppfyller kraven i nationell rätt ska enligt denna definition anses ha ett sådant intresse,”. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(2b)

(2b)

I artikel 2 ska följande led läggas till:

(62a)

(62a)

”berörd allmänhet: den allmänhet som berörs eller kan antas bli berörd av, eller som har ett intresse av, de beslutsprocesser på miljöområdet som avses i kapitel 2 och 3; icke-statliga miljöskyddsorganisationer som uppfyller kraven i nationell rätt ska enligt denna definition anses ha ett sådant intresse,”.

Ändring 89

Ändring 89

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 10 – stycke 1 – led 3

Artikel 10 – stycke 1 – led 3

Förordning (EU) 2018/1999

Artikel 3 – punkt 2 – led f

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| ”f) | En bedömning av konsekvenserna av de planerade styrmedlen och åtgärderna för att nå de mål som avses i led b, inbegripet deras förenlighet med unionens
  klimatneutralitetsmål
  som fastställs i artikel 2 i förordning .../... [klimatlag], de långsiktiga målen för minskning av växthusgasutsläppen inom ramen för Parisavtalet och de långsiktiga strategier som avses i artikel 15.” |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

”f)

En bedömning av konsekvenserna av de planerade styrmedlen och åtgärderna för att nå de mål som avses i led b, inbegripet deras förenlighet med unionens
  klimatneutralitetsmål
  som fastställs i artikel 2 i förordning .../... [klimatlag], de långsiktiga målen för minskning av växthusgasutsläppen inom ramen för Parisavtalet och de långsiktiga strategier som avses i artikel 15.”

klimatneutralitetsmål

| ”(f) | En bedömning av konsekvenserna av de planerade styrmedlen och åtgärderna för att nå de mål som avses i led b, inbegripet deras förenlighet med unionens
  klimatmål
  som fastställs i artikel 2 i förordning .../... [klimatlag], de långsiktiga målen för minskning av växthusgasutsläppen inom ramen för Parisavtalet och de långsiktiga strategier som avses i artikel 15..” |
| --- | --- |

”(f)

En bedömning av konsekvenserna av de planerade styrmedlen och åtgärderna för att nå de mål som avses i led b, inbegripet deras förenlighet med unionens
  klimatmål
  som fastställs i artikel 2 i förordning .../... [klimatlag], de långsiktiga målen för minskning av växthusgasutsläppen inom ramen för Parisavtalet och de långsiktiga strategier som avses i artikel 15..”

klimatmål

Ändring 90

Ändring 90

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 10 – stycke 1 – led 3a (nytt)

Artikel 10 – stycke 1 – led 3a (nytt)

Förordning (EU) 2018/1999

Artikel 4 – stycke 1 – led a – led 1 – inledningen

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | 3a. | I artikel 4.1 ska inledningen till led a led 1 ersättas med följande: |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

3a.

3a.

I artikel 4.1 ska inledningen till led a led 1 ersättas med följande:

| (1) | Vad gäller utsläpp och upptag av växthusgaser, i syfte att bidra till uppnåendet av unionens
  mål att minska utsläppen av växthusgaser
  i 
  hela ekonomin: |
| --- | --- |

(1)

Vad gäller utsläpp och upptag av växthusgaser, i syfte att bidra till uppnåendet av unionens
  mål att minska utsläppen av växthusgaser
  i 
  hela ekonomin:

mål att minska utsläppen av växthusgaser

hela ekonomin:

| | ”(1) | Vad gäller utsläpp och upptag av växthusgaser, i syfte att bidra till uppnåendet av unionens
  klimatmål som fastställs i artikel 2
  i 
  förordning .../... [klimatlag].”. |
| --- | --- | --- |

”(1)

Vad gäller utsläpp och upptag av växthusgaser, i syfte att bidra till uppnåendet av unionens
  klimatmål som fastställs i artikel 2
  i 
  förordning .../... [klimatlag].”.

Ändring 91

Ändring 91

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 10 – stycke 1 – led 4

Artikel 10 – stycke 1 – led 4

Förordning (EU) 2018/1999

Artikel 8 – punkt 2 – led e

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| ”e) | Hur befintliga och planerade styrmedel och åtgärder bidrar till att uppnå unionens
  klimatneutralitetsmål
  som fastställs i artikel 2 i förordning.../... [klimatlag].”. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

”e)

Hur befintliga och planerade styrmedel och åtgärder bidrar till att uppnå unionens
  klimatneutralitetsmål
  som fastställs i artikel 2 i förordning.../... [klimatlag].”.

klimatneutralitetsmål

| ”e) | Hur befintliga och planerade styrmedel och åtgärder bidrar till att uppnå unionens
  klimatmål
  som fastställs i artikel 2 i förordning.../... [klimatlag].”. |
| --- | --- |

”e)

Hur befintliga och planerade styrmedel och åtgärder bidrar till att uppnå unionens
  klimatmål
  som fastställs i artikel 2 i förordning.../... [klimatlag].”.

klimatmål

Ändring 92

Ändring 92

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 10 – stycke 1 – led 5a (nytt)

Artikel 10 – stycke 1 – led 5a (nytt)

Förordning (EU) 2018/1999

Artikel 11a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 5a. | Följande artikel ska införas: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

5a.

5a.

Följande artikel ska införas:

Artikel 11a

Artikel 11a

Tillgång till rättslig prövning

Tillgång till rättslig prövning

1.   
  Medlemsstaterna ska, i enlighet med sin nationella rätt, säkerställa att den berörda allmänhet som har ett tillräckligt intresse, eller som hävdar att en rättighet kränks, när detta utgör en förutsättning enligt en medlemsstats förvaltningsprocessrätt, har rätt till ett prövningsförfarande inför en domstol eller något annat oberoende och opartiskt organ som inrättats genom lag, i syfte att bestrida den materiella och formella giltigheten i ett beslut, en handling eller en underlåtenhet som omfattas av artikel 10 i förordning (EU) 2018/1999.

2.   
  Medlemsstaterna ska fastställa i vilket skede ett beslut, en handling eller en underlåtenhet kan prövas.

3.   
  Medlemsstaterna ska fastställa vad som utgör ett tillräckligt intresse och kränkning av en rättighet, i överensstämmelse med målet att ge den berörda allmänheten omfattande tillgång till rättslig prövning. I detta syfte ska icke-statliga organisationer som omfattas av definitionen i artikel 2.62a anses ha ett tillräckligt intresse eller rättigheter som kan kränkas i enlighet med punkt 1 i denna artikel.

4.   
  Denna artikel ska inte utesluta möjligheten till ett preliminärt prövningsförfarande inför en förvaltningsmyndighet och ska inte påverka kravet att de administrativa prövningsförfarandena ska vara uttömda innan rättsliga prövningsförfaranden får användas, om detta krav finns i den nationella lagstiftningen. Sådana förfaranden ska vara rättvisa, snabba och inte orimligt kostsamma.

5.   
  Medlemsstaterna ska se till att praktisk information om tillgången till rättslig prövning i domstol och i administrativ ordning görs tillgänglig för allmänheten.

Ändring 93

Ändring 93

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 10 – stycke 1 – led 5b (nytt)

Artikel 10 – stycke 1 – led 5b (nytt)

Förordning (EU) 2018/1999

Artikel 15 – punkt 1

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | (5b) | I artikel 15 ska punkt 1 ersättas med följande: |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

(5b)

(5b)

I artikel 15 ska punkt 1 ersättas med följande:

1.   Varje medlemsstat ska senast den 1 januari 2020, därefter senast den 1 januari 2029 och därefter vart tionde år, sammanställa och till kommissionen rapportera sin långsiktiga strategi med ett perspektiv
  på minst
  30 år. Medlemsstaterna bör vid behov uppdatera dessa strategier vart femte år.

| | ”1.   Varje medlemsstat ska senast den 1 januari 2020, därefter senast den 1 januari 2029 och därefter vart tionde år, sammanställa och till kommissionen rapportera sin långsiktiga strategi med ett perspektiv
  fram till 2050 och ett perspektiv på
  30 år. Medlemsstaterna bör vid behov uppdatera dessa strategier vart femte år.” |
| --- | --- |

”1.   Varje medlemsstat ska senast den 1 januari 2020, därefter senast den 1 januari 2029 och därefter vart tionde år, sammanställa och till kommissionen rapportera sin långsiktiga strategi med ett perspektiv
  fram till 2050 och ett perspektiv på
  30 år. Medlemsstaterna bör vid behov uppdatera dessa strategier vart femte år.”

Ändring 94

Ändring 94

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 10 – stycke 1 – led 6

Artikel 10 – stycke 1 – led 6

Förordning (EU) 2018/1999

Artikel 15 – punkt 3 – led c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| c) | uppnå långsiktiga minskningar av utsläppen av växthusgaser och förbättringar av upptag i sänkor
  inom alla sektorer
  i 
  enlighet med unionens klimatneutralitetsmål
  som
  fastställs
  i artikel 2 i förordning .../... [klimatlag].”. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

c)

uppnå långsiktiga minskningar av utsläppen av växthusgaser och förbättringar av upptag i sänkor
  inom alla sektorer
  i 
  enlighet med unionens klimatneutralitetsmål
  som
  fastställs
  i artikel 2 i förordning .../... [klimatlag].”.

inom alla sektorer

enlighet med unionens klimatneutralitetsmål

fastställs

| c) | uppnå långsiktiga minskningar av utsläppen av växthusgaser
  inom alla sektorer i ekonomin
  och förbättringar av upptag i sänkor
  , mot bakgrund av behovet, enligt den mellanstatliga panelen för klimatförändringar (IPCC), att på ett kostnadseffektivt sätt minska unionens växthusgasutsläpp och förbättra upptaget i sänkor, såsom ett led i strävan att uppnå Parisavtalets temperaturmål, för att senast 2050 uppnå balans mellan antropogena utsläpp från källor och upptag av växthusgaser
  i 
  sänkor inom unionen, och uppnå negativa utsläpp därefter, enligt vad
  som
  avses
  i artikel 2 i förordning .../... [klimatlag]. |
| --- | --- |

c)

uppnå långsiktiga minskningar av utsläppen av växthusgaser
  inom alla sektorer i ekonomin
  och förbättringar av upptag i sänkor
  , mot bakgrund av behovet, enligt den mellanstatliga panelen för klimatförändringar (IPCC), att på ett kostnadseffektivt sätt minska unionens växthusgasutsläpp och förbättra upptaget i sänkor, såsom ett led i strävan att uppnå Parisavtalets temperaturmål, för att senast 2050 uppnå balans mellan antropogena utsläpp från källor och upptag av växthusgaser
  i 
  sänkor inom unionen, och uppnå negativa utsläpp därefter, enligt vad
  som
  avses
  i artikel 2 i förordning .../... [klimatlag].

inom alla sektorer i ekonomin

, mot bakgrund av behovet, enligt den mellanstatliga panelen för klimatförändringar (IPCC), att på ett kostnadseffektivt sätt minska unionens växthusgasutsläpp och förbättra upptaget i sänkor, såsom ett led i strävan att uppnå Parisavtalets temperaturmål, för att senast 2050 uppnå balans mellan antropogena utsläpp från källor och upptag av växthusgaser

sänkor inom unionen, och uppnå negativa utsläpp därefter, enligt vad

avses

Ändring 95

Ändring 95

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 10 – stycke 1 – led 7 – led a

Artikel 10 – stycke 1 – led 7 – led a

Förordning (EU) 2018/1999

Bilaga I – Del I – Avsnitt A – punkt 3.1.1. – led i

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| ”i) | Styrmedel och åtgärder för att uppnå det mål som fastställts enligt förordning (EU) 2018/842 och som avses i punkt 2.1.1 och styrmedel och åtgärder för att följa förordning (EU) 2018/841, som omfattar alla viktiga utsläppssektorer och sektorer för att öka upptagen, med sikte på
  det klimatneutralitetsmål
  som fastställs i artikel 2 i förordning.../... [klimatlag].”. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

”i)

Styrmedel och åtgärder för att uppnå det mål som fastställts enligt förordning (EU) 2018/842 och som avses i punkt 2.1.1 och styrmedel och åtgärder för att följa förordning (EU) 2018/841, som omfattar alla viktiga utsläppssektorer och sektorer för att öka upptagen, med sikte på
  det klimatneutralitetsmål
  som fastställs i artikel 2 i förordning.../... [klimatlag].”.

det klimatneutralitetsmål

| ”i) | Styrmedel och åtgärder för att uppnå det mål som fastställts enligt förordning (EU) 2018/842 och som avses i punkt 2.1.1 och styrmedel och åtgärder för att följa förordning (EU) 2018/841, som omfattar alla viktiga utsläppssektorer och sektorer för att öka upptagen, med sikte på
  unionens klimatmål
  som fastställs i artikel 2 i förordning.../... [klimatlag].” |
| --- | --- |

”i)

Styrmedel och åtgärder för att uppnå det mål som fastställts enligt förordning (EU) 2018/842 och som avses i punkt 2.1.1 och styrmedel och åtgärder för att följa förordning (EU) 2018/841, som omfattar alla viktiga utsläppssektorer och sektorer för att öka upptagen, med sikte på
  unionens klimatmål
  som fastställs i artikel 2 i förordning.../... [klimatlag].”

unionens klimatmål

Ändring 96

Ändring 96

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 10 – stycke 1 – led 7 – led b

Artikel 10 – stycke 1 – led 7 – led b

Förordning (EU) 2018/1999

Bilaga I – del I – avsnitt B – punkt 5.5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 5.5. | Bidrag från planerade styrmedel och åtgärder till att uppnå unionens
  klimatneutralitetsmål
  som fastställs i artikel 2 i förordning.../... [klimatlag].”. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

5.5.

Bidrag från planerade styrmedel och åtgärder till att uppnå unionens
  klimatneutralitetsmål
  som fastställs i artikel 2 i förordning.../... [klimatlag].”.

klimatneutralitetsmål

| 5.5. | Bidrag från planerade styrmedel och åtgärder till att uppnå unionens
  klimatmål
  som fastställs i artikel 2 i förordning.../... [klimatlag]. |
| --- | --- |

5.5.

Bidrag från planerade styrmedel och åtgärder till att uppnå unionens
  klimatmål
  som fastställs i artikel 2 i förordning.../... [klimatlag].

klimatmål

Ändring 97

Ändring 97

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 10 – stycke 1 – led 7a (nytt)

Artikel 10 – stycke 1 – led 7a (nytt)

Förordning (EU) 2018/1999

Bilaga IV – punkt 2.1.1

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | (7a) | Punkt 2.1.1 i bilaga IV ska ersättas med följande: |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

(7a)

(7a)

Punkt 2.1.1 i bilaga IV ska ersättas med följande:

| 2.1.1. | Förväntade
  utsläppsminskningar och ökade upptag
  i 
  sänkor fram
  till
  2050 |
| --- | --- |

2.1.1.

Förväntade
  utsläppsminskningar och ökade upptag
  i 
  sänkor fram
  till
  2050

utsläppsminskningar och ökade upptag

sänkor fram

2050

| | ”2.1.1. | Förväntade
  kumulativa utsläpp för perioden 2021–2050,
  i 
  syfte att bidra
  till
  att nå unionens växthusgasbudget som anges i artikel 3.2a i förordning .../... [klimatlag].”. |
| --- | --- | --- |

”2.1.1.

Förväntade
  kumulativa utsläpp för perioden 2021–2050,
  i 
  syfte att bidra
  till
  att nå unionens växthusgasbudget som anges i artikel 3.2a i förordning .../... [klimatlag].”.

Ändring 98

Ändring 98

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 10 – stycke 1 – led 8

Artikel 10 – stycke 1 – led 8

Förordning (EU) 2018/1999

Bilaga VI – led c – led viii

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| ”viii) | En utvärdering av i vilken utsträckning styrmedlet eller åtgärden kommer att bidra till att uppnå unionens
  klimatneutralitetsmål
  som fastställs i artikel 2 i förordning.../... [klimatlag] och den långsiktiga strategi som avses i artikel 15.”. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

”viii)

En utvärdering av i vilken utsträckning styrmedlet eller åtgärden kommer att bidra till att uppnå unionens
  klimatneutralitetsmål
  som fastställs i artikel 2 i förordning.../... [klimatlag] och den långsiktiga strategi som avses i artikel 15.”.

klimatneutralitetsmål

| ”viii) | En utvärdering av i vilken utsträckning styrmedlet eller åtgärden kommer att bidra till att uppnå unionens
  klimatmål
  som fastställs i artikel 2 i förordning.../... [klimatlag] och den långsiktiga strategi som avses i artikel 15.”. |
| --- | --- |

”viii)

En utvärdering av i vilken utsträckning styrmedlet eller åtgärden kommer att bidra till att uppnå unionens
  klimatmål
  som fastställs i artikel 2 i förordning.../... [klimatlag] och den långsiktiga strategi som avses i artikel 15.”.

klimatmål

Ändring 99

Ändring 99

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 10a (ny)

Artikel 10a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Artikel 10a




  Ändringar av förordning (EU) 2018/842




  I Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/842

   (1a)

  ska följande punkter införas i artikel 5:






  ”5a.
     
  Vid alla transaktioner som görs enligt den bestämmelse som avses i artikel 5.5 sätts minimipriset för årliga utsläppstilldelningar till 100 EUR för varje ton koldioxidekvivalent.






  5b.
     
  Medlemsstaterna ska informera kommissionen om alla åtgärder som vidtas enligt denna punkt, och senast den 31 mars 2025 meddela sin avsikt att tillämpa de bestämmelser som avses i artikel 5.5.






  5c.
     
  Senast den 30 juni 2025 ska kommissionen bedöma varje medlemsstats avsikt att tillämpa de bestämmelser som avses i artikel 5.5, och offentliggöra de budgetkonsekvenser som tillämpningen av sådana bestämmelser medför.” |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 10a

Ändringar av förordning (EU) 2018/842

I Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/842

   (1a)

  ska följande punkter införas i artikel 5:

”5a.
     
  Vid alla transaktioner som görs enligt den bestämmelse som avses i artikel 5.5 sätts minimipriset för årliga utsläppstilldelningar till 100 EUR för varje ton koldioxidekvivalent.

5b.
     
  Medlemsstaterna ska informera kommissionen om alla åtgärder som vidtas enligt denna punkt, och senast den 31 mars 2025 meddela sin avsikt att tillämpa de bestämmelser som avses i artikel 5.5.

5c.
     
  Senast den 30 juni 2025 ska kommissionen bedöma varje medlemsstats avsikt att tillämpa de bestämmelser som avses i artikel 5.5, och offentliggöra de budgetkonsekvenser som tillämpningen av sådana bestämmelser medför.”

---

(1)  Ärendet återförvisades för interinstitutionella förhandlingar till det ansvariga utskottet, i enlighet med artikel 59.4 fjärde stycket i arbetsordningen (A9-0162/2020).

1

(1a)  

  EUT L 282, 19.10.2016, s. 4.

1a

EUT L 282, 19.10.2016, s. 4.

(19)  Meddelande från kommissionen – Den europeiska gröna given, COM(2019) 640 final av den 11 december 2019.

19

(19)  Meddelande från kommissionen – Den europeiska gröna given, COM(2019) 640 final av den 11 december 2019.

19

(20)  IPCC, 2018: Global Warming of 1,5 oC. An IPCC Special Report on the impacts of global warming of 1,5 oC above pre-industrial levels and related global greenhouse gas emission pathways, in the context of strengthening the global response to the threat of climate change, sustainable development, and efforts to eradicate poverty [Masson-Delmotte, V., P. Zhai, H.-O. Pörtner, D. Roberts, J. Skea, P.R. Shukla, A. Pirani, W. Moufouma-Okia, C. Péan, R. Pidcock, S. Connors, J.B.R. Matthews, Y. Chen, X. Zhou, M.I. Gomis, E. Lonnoy, T. Maycock, M. Tignor, and T. Waterfield (eds.)].

20

o

o

(21)  IPBES 2019: Global Assessment on Biodiversity and Ecosystem Services.

21

(22)  Europeiska miljöbyrån: The European environment – state and outlook 2020 (Europas miljö – tillstånd och utblick 2020) (Luxemburg: EU:s publikationsbyrå, 2019).

22

(20)  IPCC, 2018: Global Warming of 1,5 oC. An IPCC Special Report on the impacts of global warming of 1,5 oC above pre-industrial levels and related global greenhouse gas emission pathways, in the context of strengthening the global response to the threat of climate change, sustainable development, and efforts to eradicate poverty [Masson-Delmotte, V., P. Zhai, H.-O. Pörtner, D. Roberts, J. Skea, P.R. Shukla, A. Pirani, W. Moufouma-Okia, C. Péan, R. Pidcock, S. Connors, J.B.R. Matthews, Y. Chen, X. Zhou, M.I. Gomis, E. Lonnoy, T. Maycock, M. Tignor, and T. Waterfield (eds.)].

20

o

o

(21)  IPBES 2019: Global Assessment on Biodiversity and Ecosystem Services.

21

(22)  Europeiska miljöbyrån: The European environment – state and outlook 2020 (Europas miljö – tillstånd och utblick 2020) (Luxemburg: EU:s publikationsbyrå, 2019).

22

(23)  Artikel 2.1.a i Parisavtalet.

23

(24)  Artikel 2.1.b i Parisavtalet.

24

(25)  Artikel 2.1.a i Parisavtalet.

25

(23)  Artikel 2.1.a i Parisavtalet.

23

(24)  Artikel 2.1.b i Parisavtalet.

24

(25)  Artikel 2.1.a i Parisavtalet.

25

(26)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/87/EG av den 13 oktober 2003 om ett system för handel med utsläppsrätter för växthusgaser inom unionen och om ändring av rådets direktiv 96/61/EG (EUT L 275, 25.10.2003, s. 32).

26

(27)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/842 av den 30 maj 2018 om medlemsstaternas bindande årliga minskningar av växthusgasutsläpp under perioden 2021–2030 som bidrar till klimatåtgärder för att fullgöra åtagandena enligt Parisavtalet samt om ändring av förordning (EU) nr 525/2013 (EUT L 156, 19.6.2018, s. 26).

27

(28)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/841 av den 30 maj 2018 om inbegripande av utsläpp och upptag av växthusgaser från markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk i ramen för klimat- och energipolitiken fram till 2030 och om ändring av förordning (EU) nr 525/2013 och beslut nr 529/2013/EU (EUT L 156, 19.6.2018, s. 1).

28

(26)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/87/EG av den 13 oktober 2003 om ett system för handel med utsläppsrätter för växthusgaser inom unionen och om ändring av rådets direktiv 96/61/EG (EUT L 275, 25.10.2003, s. 32).

26

(27)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/842 av den 30 maj 2018 om medlemsstaternas bindande årliga minskningar av växthusgasutsläpp under perioden 2021–2030 som bidrar till klimatåtgärder för att fullgöra åtagandena enligt Parisavtalet samt om ändring av förordning (EU) nr 525/2013 (EUT L 156, 19.6.2018, s. 26).

27

(28)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/841 av den 30 maj 2018 om inbegripande av utsläpp och upptag av växthusgaser från markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk i ramen för klimat- och energipolitiken fram till 2030 och om ändring av förordning (EU) nr 525/2013 och beslut nr 529/2013/EU (EUT L 156, 19.6.2018, s. 1).

28

(29)  COM(2016) 860 final av den 30 november 2016.

29

(30)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/27/EU av den 25 oktober 2012 om energieffektivitet, om ändring av direktiven 2009/125/EG och 2010/30/EU och om upphävande av direktiven 2004/8/EG och 2006/32/EG (EUT L 315, 14.11.2012, s. 1).

30

(31)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 av den 11 december 2018 om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor (EUT L 328, 21.12.2018, s. 82).

31

(32)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/31/EU av den 19 maj 2010 om byggnaders energiprestanda (EUT L 153, 18.6.2010, s. 13).

32

(29)  COM(2016) 860 final av den 30 november 2016.

29

(30)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/27/EU av den 25 oktober 2012 om energieffektivitet, om ändring av direktiven 2009/125/EG och 2010/30/EU och om upphävande av direktiven 2004/8/EG och 2006/32/EG (EUT L 315, 14.11.2012, s. 1).

30

(31)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 av den 11 december 2018 om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor (EUT L 328, 21.12.2018, s. 82).

31

(32)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/31/EU av den 19 maj 2010 om byggnaders energiprestanda (EUT L 153, 18.6.2010, s. 13).

32

(33)  Europaparlamentets resolution av den 15 januari 2020 om den europeiska gröna given (2019/2956(RSP)).

33

(34)  Europaparlamentets resolution av den 28 november 2019 om klimat- och miljönödläget (2019/2930(RSP)).

34

(35)  Slutsatser som antogs av Europeiska rådet vid dess möte den 12 december 2019, EUCO 29/19, CO EUR 31, CONCL 9.

35

(33)  Europaparlamentets resolution av den 15 januari 2020 om den europeiska gröna given (2019/2956(RSP)).

33

(34)  Europaparlamentets resolution av den 28 november 2019 om klimat- och miljönödläget (2019/2930(RSP)).

34

(34a)  
  Europaparlamentets resolution av den 28 november 2019 om FN:s klimatkonferens 2019 i Madrid, Spanien (COP25) (2019/2712(RSP)).

34a

Europaparlamentets resolution av den 28 november 2019 om FN:s klimatkonferens 2019 i Madrid, Spanien (COP25) (2019/2712(RSP)).

(35)  Slutsatser som antogs av Europeiska rådet vid dess möte den 12 december 2019, EUCO 29/19, CO EUR 31, CONCL 9.

35

(1a)  
  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) .../... av den ... om inrättande av Fonden för en rättvis omställning (EUT ...).

1a

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) .../... av den ... om inrättande av Fonden för en rättvis omställning (EUT ...).

(9)  
  COM(2020)0562.

9

COM(2020)0562.

(10)  
  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1999 av den 11 december 2018 om styrningen av energiunionen och av klimatåtgärder samt om ändring av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 663/2009 och (EG) nr 715/2009, Europaparlamentets och rådets direktiv 94/22/EG, 98/70/EG, 2009/31/EG, 2009/73/EG, 2010/31/EU, 2012/27/EU och 2013/30/EU samt rådets direktiv 2009/119/EG och (EU) 2015/652 och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 525/2013 (EUT L 328, 21.12.2018, s. 1).

10

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1999 av den 11 december 2018 om styrningen av energiunionen och av klimatåtgärder samt om ändring av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 663/2009 och (EG) nr 715/2009, Europaparlamentets och rådets direktiv 94/22/EG, 98/70/EG, 2009/31/EG, 2009/73/EG, 2010/31/EU, 2012/27/EU och 2013/30/EU samt rådets direktiv 2009/119/EG och (EU) 2015/652 och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 525/2013 (EUT L 328, 21.12.2018, s. 1).

(1a)  
  Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/87/EG av den 13 oktober 2003 om ett system för handel med utsläppsrätter för växthusgaser inom unionen och om ändring av rådets direktiv 96/61/EG (EUT L 275, 25.10.2003, s. 32).

1a

Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/87/EG av den 13 oktober 2003 om ett system för handel med utsläppsrätter för växthusgaser inom unionen och om ändring av rådets direktiv 96/61/EG (EUT L 275, 25.10.2003, s. 32).

(1a)  
  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/842 av den 30 maj 2018 om medlemsstaternas bindande årliga minskningar av växthusgasutsläpp under perioden 2021–2030 som bidrar till klimatåtgärder för att fullgöra åtagandena enligt Parisavtalet samt om ändring av förordning (EU) nr 525/2013 (EUT L 56, 19.6.2018, s. 26).

1a

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/842 av den 30 maj 2018 om medlemsstaternas bindande årliga minskningar av växthusgasutsläpp under perioden 2021–2030 som bidrar till klimatåtgärder för att fullgöra åtagandena enligt Parisavtalet samt om ändring av förordning (EU) nr 525/2013 (EUT L 56, 19.6.2018, s. 26).

---

| 29.9.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 395/191 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 395/191

---

P9_TA(2020)0254

Likvärdighet av fältbesiktningar i Ukraina av utsäde av stråsäd och likvärdighet av stråsäd som produceras i Ukraina ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 8 oktober 2020 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om ändring av rådets beslut 2003/17/EG vad gäller likvärdighet av fältbesiktningar i Ukraina av utsäde av stråsäd och om likvärdighet av stråsäd som produceras i Ukraina (COM(2020)0137 – C9-0100/2020 – 2020/0053(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2021/C 395/23)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2020)0137), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2020)0137),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 43.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C9-0100/2020), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 43.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C9-0100/2020),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 18 september 2020 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 18 september 2020 (1),

| — | med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A9-0164/2020). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A9-0164/2020).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt lägga fram ärendet för parlamentet om den ersätter, väsentligt ändrar eller har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Ännu inte offentliggjort i EUT.

---

P9_TC1-COD(2020)0053

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 8 oktober 2020 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2020/... om ändring av rådets beslut 2003/17/EG vad gäller likvärdighet av fältbesiktningar i Ukraina av utsädesodlingar av stråsäd och om likvärdighet av stråsäd som produceras i Ukraina

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, beslut (EU) 2020/1544.)

---

| 29.9.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 395/192 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 395/192

---

P9_TA(2020)0261

Tillämpningen av reglerna för järnvägssäkerhet och driftskompatibilitet på förbindelsen under Engelska kanalen ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 8 oktober 2020 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av direktiv (EU) 2016/798 vad gäller tillämpningen av reglerna för järnvägssäkerhet och driftskompatibilitet på den fasta förbindelsen under Engelska kanalen (COM(2020)0623 – C9-0212/2020 – 2020/0161(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2021/C 395/24)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution,

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2020)0623), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2020)0623),

| — | med beaktande av artikel 294.2 och artikel 91 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C9-0212/2020), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.2 och artikel 91 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C9-0212/2020),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 16 september 2020 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 16 september 2020 (1),

| — | efter att ha hört Regionkommittén, |
| --- | --- |

—

efter att ha hört Regionkommittén,

| — | med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 9 september 2020 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 9 september 2020 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artiklarna 59 och 163 i arbetsordningen. |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 59 och 163 i arbetsordningen.

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt lägga fram ärendet för parlamentet om den ersätter, väsentligt ändrar eller har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Ännu inte offentliggjort i EUT.

---

P9_TC1-COD(2020)0161

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 8 oktober 2020 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/... om ändring av direktiv (EU) 2016/798 vad gäller tillämpningen av reglerna för järnvägssäkerhet och driftskompatibilitet på den fasta förbindelsen under Engelska kanalen

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2020/1530.)

---

| 29.9.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 395/193 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 395/193

---

P9_TA(2020)0262

Beslut om bemyndigande för Frankrike att förhandla fram ett internationellt avtal avseende Engelska kanalen ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 8 oktober 2020 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om bemyndigande för Frankrike att förhandla fram ett avtal som kompletterar Frankrikes befintliga bilaterala fördrag med Förenade kungariket om privata koncessionsinnehavares uppförande och drift av en fast förbindelse under Engelska kanalen (COM(2020)0622(COR1) – C9-0211/2020 – 2020/0160(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2021/C 395/25)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution,

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2020)0622(COR1)), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2020)0622(COR1)),

| — | med beaktande av artikel 294.2 och artiklarna 2.1 och 91 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C9-0211/2020), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.2 och artiklarna 2.1 och 91 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C9-0211/2020),

| — | med beaktande av yttrandet från utskottet för rättsliga frågor över den föreslagna rättsliga grunden, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från utskottet för rättsliga frågor över den föreslagna rättsliga grunden,

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 16 september 2020 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 16 september 2020 (1),

| — | efter att ha hört Regionkommittén, |
| --- | --- |

—

efter att ha hört Regionkommittén,

| — | med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 9 september 2020 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 9 september 2020 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artiklarna 59, 40 och 163 i arbetsordningen. |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 59, 40 och 163 i arbetsordningen.

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt lägga fram ärendet för parlamentet om den ersätter, väsentligt ändrar eller har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Ännu inte offentliggjort i EUT.

---

P9_TC1-COD(2020)0160

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 8 oktober 2020 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2020/... om bemyndigande för Frankrike att förhandla om, underteckna och ingå ett internationellt avtal som kompletterar fördraget mellan Frankrike och Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland om privata koncessionsinnehavares uppförande och drift av en fast förbindelse under Engelska kanalen

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, beslut (EU) 2020/1531.)

---

| 29.9.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 395/194 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 395/194

---

P9_TA(2020)0263

Ekologisk produktion: datum för tillämpning och vissa andra datum ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 8 oktober 2020 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) 2018/848 om ekologisk produktion vad gäller datumet för tillämpning och vissa andra datum som anges i den förordningen (COM(2020)0483 – C9-0286/2020 – 2020/0231(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2021/C 395/26)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution,

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2020)0483), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2020)0483),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 43.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C9-0286/2020), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 43.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C9-0286/2020),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | efter att ha hört Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, |
| --- | --- |

—

efter att ha hört Europeiska ekonomiska och sociala kommittén,

| — | med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 28 september 2020 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 28 september 2020 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artiklarna 59 och 163 i arbetsordningen. |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 59 och 163 i arbetsordningen.

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt lägga fram ärendet för parlamentet om den ersätter, väsentligt ändrar eller har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2020)0231

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 8 oktober 2020 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/... om ändring av förordning (EU) 2018/848 om ekologisk produktion och märkning av ekologiska produkter vad gäller datumet för tillämpning och vissa andra datum som anges i den förordningen

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2020/1693.)

---