# Jurnalul Oficial C 395/29 s

| | ISSN 1977-1029 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 395 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 6429 septembrie 2021 |

ISSN 1977-1029

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 395

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 6429 septembrie 2021

---

| Cuprins | Pagina |
| --- | --- |
| | |
| | PARLAMENTUL EUROPEAN
  SESIUNEA 2020-2021Ședințele dintre 5 și 8 octombrie 2020TEXTE ADOPTATE | 1 |

Cuprins

Pagina

PARLAMENTUL EUROPEAN
  SESIUNEA 2020-2021Ședințele dintre 5 și 8 octombrie 2020TEXTE ADOPTATE

PARLAMENTUL EUROPEAN

1

---

| | I   Rezoluții, recomandări și avize |
| --- | --- |
| | REZOLUŢII |
| | Parlamentul European |
| | Miercuri, 7 octombrie 2020 |
| 2021/C 395/01 | Rezoluția Parlamentului European din 7 octombrie 2020 referitoare la instituirea unui mecanism al UE pentru democrație, statul de drept și drepturile fundamentale (2020/2072(INI)) | 2 |
| 2021/C 395/02 | Rezoluția Parlamentului European din 7 octombrie 2020 referitoare la punerea în aplicare a politicii comerciale comune – raport anual pe 2018 (2019/2197(INI)) | 14 |
| | Joi, 8 octombrie 2020 |
| 2021/C 395/03 | Rezoluția Parlamentului European din 8 octombrie 2020 referitoare la proiectul de regulament al Comisiei de modificare a anexei la Regulamentul (UE) nr. 231/2012 de stabilire a specificațiilor pentru aditivii alimentari enumerați în anexele II și III la Regulamentul (CE) nr. 1333/2008 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește specificațiile pentru dioxidul de titan (E 171) (D066794/04 – 2020/2795(RPS)) | 28 |
| 2021/C 395/04 | Rezoluția Parlamentului European din 8 octombrie 2020 referitoare la proiectul de regulament al Comisiei de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1881/2006 în ceea ce privește nivelurile maxime de acrilamidă din anumite produse alimentare pentru sugari și copii de vârstă mică (D067815/03 – 2020/2735(RPS)) | 32 |
| 2021/C 395/05 | Rezoluția Parlamentului European din 8 octombrie 2020 referitoare la Strategia europeană pentru păduri – Calea de urmat (2019/2157(INI)) | 37 |
| 2021/C 395/06 | Rezoluția Parlamentului European din 8 octombrie 2020 referitoare la Eritreea, în special la cazul lui Dawit Isaak (2020/2813(RSP)) | 50 |
| 2021/C 395/07 | Rezoluția Parlamentului European din 8 octombrie 2020 referitoare la legea privind agenții străini din Nicaragua (2020/2814(RSP)) | 54 |
| 2021/C 395/08 | Rezoluția Parlamentului European din 8 octombrie 2020 referitoare la situația migranților etiopieni din centrele de detenție din Arabia Saudită (2020/2815(RSP)) | 58 |
| 2021/C 395/09 | Rezoluția Parlamentului European din 8 octombrie 2020 referitoare la statul de drept și drepturile fundamentale în Bulgaria (2020/2793(RSP)) | 63 |
| 2021/C 395/10 | Rezoluția Parlamentului European din 8 octombrie 2020 conținând recomandări adresate Comisiei privind sectorul finanțelor digitale: riscuri emergente în ceea ce privește criptoactivele – provocări în materie de reglementare și de supraveghere în domeniul serviciilor, instituțiilor și piețelor financiare (2020/2034(INL)) | 72 |
| 2021/C 395/11 | Rezoluția Parlamentului European din 8 octombrie 2020 referitoare la continuarea dezvoltării uniunii piețelor de capital (UPC): un acces mai bun la finanțarea de pe piețele de capital, în special pentru IMM-uri, și o mai mare participare a investitorilor mici (2020/2036(INI)) | 89 |
| 2021/C 395/12 | Rezoluția Parlamentului European din 8 octombrie 2020 referitoare la Garanția pentru tineret (2020/2764(RSP)) | 101 |

I   Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUŢII

Parlamentul European

Miercuri, 7 octombrie 2020

2021/C 395/01

Rezoluția Parlamentului European din 7 octombrie 2020 referitoare la instituirea unui mecanism al UE pentru democrație, statul de drept și drepturile fundamentale (2020/2072(INI))

2

2021/C 395/02

Rezoluția Parlamentului European din 7 octombrie 2020 referitoare la punerea în aplicare a politicii comerciale comune – raport anual pe 2018 (2019/2197(INI))

14

Joi, 8 octombrie 2020

2021/C 395/03

Rezoluția Parlamentului European din 8 octombrie 2020 referitoare la proiectul de regulament al Comisiei de modificare a anexei la Regulamentul (UE) nr. 231/2012 de stabilire a specificațiilor pentru aditivii alimentari enumerați în anexele II și III la Regulamentul (CE) nr. 1333/2008 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește specificațiile pentru dioxidul de titan (E 171) (D066794/04 – 2020/2795(RPS))

28

2021/C 395/04

Rezoluția Parlamentului European din 8 octombrie 2020 referitoare la proiectul de regulament al Comisiei de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1881/2006 în ceea ce privește nivelurile maxime de acrilamidă din anumite produse alimentare pentru sugari și copii de vârstă mică (D067815/03 – 2020/2735(RPS))

32

2021/C 395/05

Rezoluția Parlamentului European din 8 octombrie 2020 referitoare la Strategia europeană pentru păduri – Calea de urmat (2019/2157(INI))

37

2021/C 395/06

Rezoluția Parlamentului European din 8 octombrie 2020 referitoare la Eritreea, în special la cazul lui Dawit Isaak (2020/2813(RSP))

50

2021/C 395/07

Rezoluția Parlamentului European din 8 octombrie 2020 referitoare la legea privind agenții străini din Nicaragua (2020/2814(RSP))

54

2021/C 395/08

Rezoluția Parlamentului European din 8 octombrie 2020 referitoare la situația migranților etiopieni din centrele de detenție din Arabia Saudită (2020/2815(RSP))

58

2021/C 395/09

Rezoluția Parlamentului European din 8 octombrie 2020 referitoare la statul de drept și drepturile fundamentale în Bulgaria (2020/2793(RSP))

63

2021/C 395/10

Rezoluția Parlamentului European din 8 octombrie 2020 conținând recomandări adresate Comisiei privind sectorul finanțelor digitale: riscuri emergente în ceea ce privește criptoactivele – provocări în materie de reglementare și de supraveghere în domeniul serviciilor, instituțiilor și piețelor financiare (2020/2034(INL))

72

2021/C 395/11

Rezoluția Parlamentului European din 8 octombrie 2020 referitoare la continuarea dezvoltării uniunii piețelor de capital (UPC): un acces mai bun la finanțarea de pe piețele de capital, în special pentru IMM-uri, și o mai mare participare a investitorilor mici (2020/2036(INI))

89

2021/C 395/12

Rezoluția Parlamentului European din 8 octombrie 2020 referitoare la Garanția pentru tineret (2020/2764(RSP))

101

---

| | II   Comunicări |
| --- | --- |
| | COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Parlamentul European |
| | Miercuri, 7 octombrie 2020 |
| 2021/C 395/13 | Decizia Parlamentului European din 7 octombrie 2020 privind aprobarea atribuirii de noi responsabilități vicepreședintelui executiv al Comisiei, Valdis Dombrovskis (2020/2203(INS)) | 109 |

II   Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Parlamentul European

Miercuri, 7 octombrie 2020

2021/C 395/13

Decizia Parlamentului European din 7 octombrie 2020 privind aprobarea atribuirii de noi responsabilități vicepreședintelui executiv al Comisiei, Valdis Dombrovskis (2020/2203(INS))

109

---

| | III   Acte pregătitoare |
| --- | --- |
| | Parlamentul European |
| | Luni, 5 octombrie 2020 |
| 2021/C 395/14 | Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 5 octombrie 2020 referitoare la poziția în primă lectură a Consiliului în vederea adoptării Directivei Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2014/65/UE privind piețele instrumentelor financiare (06799/1/2020 – C9-0291/2020 – 2018/0047(COD)) | 110 |
| 2021/C 395/15 | Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 5 octombrie 2020 referitoare la poziția în primă lectură a Consiliului în vederea adoptării regulamentului Parlamentului European și al Consiliului privind furnizorii europeni de servicii de finanțare participativă pentru întreprinderi și de modificare a Regulamentului (UE) 2017/1129 și a Directivei (UE) 2019/1937 (06800/1/2020 – C9-0292/2020 – 2018/0048(COD)) | 111 |
| | Marți, 6 octombrie 2020 |
| 2021/C 395/16 | P9_TA(2020)0244Modificarea Regulamentului (UE) nr. 514/2014 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește procedura de dezangajare ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 6 octombrie 2020 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 514/2014 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește procedura de dezangajare (COM(2020)0309 – C9-0202/2020 – 2020/0140(COD))P9_TC1-COD(2020)0140Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 6 octombrie 2020 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2020/... al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 514/2014 în ceea ce privește procedura de dezangajare | 112 |
| 2021/C 395/17 | Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 6 octombrie 2020 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului de autorizare a Franței să aplice o rată redusă a anumitor taxe indirecte aplicate romului tradițional produs în Guadelupa, Guyana Franceză, Martinica și Réunion (COM(2020)0332 – C9-0217/2020 – 2020/0150(CNS)) | 113 |
| 2021/C 395/18 | Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 6 octombrie 2020 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului privind taxa AIEM aplicabilă în Insulele Canare (COM(2020)0355 – C9-0280/2020 – 2020/0163(CNS)) | 114 |
| 2021/C 395/19 | Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 6 octombrie 2020 referitoare la propunerea de Decizie a Consiliului de modificare a Deciziei nr. 940/2014/UE privind taxele de andocare în regiunile ultraperiferice franceze (COM(2020)0371 – C9-0281/2020 – 2020/0174(CNS)) | 115 |
| 2021/C 395/20 | Rezoluția Parlamentului European din 6 octombrie 2020 referitoare la poziția Consiliului privind proiectul de buget rectificativ nr. 7/2020 al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2020 – Actualizarea veniturilor (resurse proprii) (10430/2020 – C9-0283/2020 – 2020/1999(BUD)) | 116 |
| | Miercuri, 7 octombrie 2020 |
| 2021/C 395/21 | Decizia Parlamentului European din 7 octombrie 2020 privind aprobarea numirii lui Mairead McGuinness în calitate de membră a Comisiei (C9-0295/2020 – 2020/0803(NLE)) | 118 |
| | Joi, 8 octombrie 2020 |
| 2021/C 395/22 | Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 8 octombrie 2020 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a cadrului pentru realizarea neutralității climatice și de modificare a Regulamentului (UE) 2018/1999 (Legea europeană a climei) (COM(2020)0080 – COM(2020)0563 – C9-0077/2020 – 2020/0036(COD)) | 119 |
| 2021/C 395/23 | P9_TA(2020)0254Echivalența inspecțiilor în câmp efectuate în Ucraina asupra cerealelor de cultură producătoare de semințe și echivalența semințelor de cereale produse în Ucraina ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 8 octombrie 2020 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Deciziei 2003/17/CE a Consiliului în ceea ce privește echivalența inspecțiilor în câmp efectuate în Ucraina asupra cerealelor de cultură producătoare de semințe și privind echivalența semințelor de cereale produse în Ucraina (COM(2020)0137 – C9-0100/2020 – 2020/0053(COD))P9_TC1-COD(2020)0053Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 8 octombrie 2020 în vederea adoptării Deciziei (UE) 2020/... a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Deciziei 2003/17/CE a Consiliului în ceea ce privește echivalența inspecțiilor în câmp efectuate în Ucraina asupra cerealelor de cultură producătoare de semințe și privind echivalența semințelor de cereale produse în Ucraina | 191 |
| 2021/C 395/24 | P9_TA(2020)0261Aplicarea normelor de siguranță și de interoperabilitate feroviară în cadrul legăturii fixe pe sub Canalul Mânecii ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 8 octombrie 2020 referitoare la propunerea de Regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Directivei (UE) 2016/798 în ceea ce privește aplicarea normelor de siguranță și de interoperabilitate feroviară în cadrul legăturii fixe pe sub Canalul Mânecii (COM(2020)0623 – C9-0212/2020 – 2020/0161(COD))P9_TC1-COD(2020)0161Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 8 octombrie 2020 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2020/... al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Directivei (UE) 2016/798 în ceea ce privește aplicarea normelor de siguranță și de interoperabilitate feroviară în cadrul legăturii fixe pe sub Canalul Mânecii | 192 |
| 2021/C 395/25 | P9_TA(2020)0262Decizia de împuternicire a Franței să încheie un acord internațional privind legătura fixă pe sub Canalul Mânecii ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 8 octombrie 2020 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului de împuternicire a Franței să negocieze, să semneze și să încheie un acord internațional de completare a Tratatului dintre Franța și Regatul Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord privind construirea și exploatarea de către concesionari privați a unei legături fixe pe sub Canalul Mânecii (COM(2020)0622(COR1) – C9-0211/2020 – 2020/0160(COD))P9_TC1-COD(2020)0160Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 8 octombrie 2020 în vederea adoptării Deciziei (UE) 2020/... a Parlamentului European și a Consiliului de împuternicire a Franței să negocieze, să semneze și să încheie un acord internațional de completare a Tratatului dintre Franța și Regatul Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord privind construirea și exploatarea de către concesionari privați a unei legături fixe pe sub Canalul Mânecii | 193 |
| 2021/C 395/26 | P9_TA(2020)0263Producția ecologică: data de aplicare și anumite alte date ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 8 octombrie 2020 referitoare la propunerea de Regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) 2018/848 privind producția ecologică și etichetarea produselor ecologice în ceea ce privește data de aplicare a acestuia și anumite alte date menționate în regulamentul respectiv (COM(2020)0483 – C9-0286/2020 – 2020/0231(COD))P9_TC1-COD(2020)0231Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 8 octombrie 2020 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2020/... al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) 2018/848 privind producția ecologică și etichetarea produselor ecologice în ceea ce privește data de aplicare a acestuia și anumite alte date menționate în regulamentul respectiv | 194 |

III   Acte pregătitoare

Parlamentul European

Luni, 5 octombrie 2020

2021/C 395/14

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 5 octombrie 2020 referitoare la poziția în primă lectură a Consiliului în vederea adoptării Directivei Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2014/65/UE privind piețele instrumentelor financiare (06799/1/2020 – C9-0291/2020 – 2018/0047(COD))

110

2021/C 395/15

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 5 octombrie 2020 referitoare la poziția în primă lectură a Consiliului în vederea adoptării regulamentului Parlamentului European și al Consiliului privind furnizorii europeni de servicii de finanțare participativă pentru întreprinderi și de modificare a Regulamentului (UE) 2017/1129 și a Directivei (UE) 2019/1937 (06800/1/2020 – C9-0292/2020 – 2018/0048(COD))

111

Marți, 6 octombrie 2020

2021/C 395/16

P9_TA(2020)0244Modificarea Regulamentului (UE) nr. 514/2014 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește procedura de dezangajare ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 6 octombrie 2020 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 514/2014 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește procedura de dezangajare (COM(2020)0309 – C9-0202/2020 – 2020/0140(COD))P9_TC1-COD(2020)0140Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 6 octombrie 2020 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2020/... al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 514/2014 în ceea ce privește procedura de dezangajare

112

2021/C 395/17

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 6 octombrie 2020 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului de autorizare a Franței să aplice o rată redusă a anumitor taxe indirecte aplicate romului tradițional produs în Guadelupa, Guyana Franceză, Martinica și Réunion (COM(2020)0332 – C9-0217/2020 – 2020/0150(CNS))

113

2021/C 395/18

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 6 octombrie 2020 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului privind taxa AIEM aplicabilă în Insulele Canare (COM(2020)0355 – C9-0280/2020 – 2020/0163(CNS))

114

2021/C 395/19

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 6 octombrie 2020 referitoare la propunerea de Decizie a Consiliului de modificare a Deciziei nr. 940/2014/UE privind taxele de andocare în regiunile ultraperiferice franceze (COM(2020)0371 – C9-0281/2020 – 2020/0174(CNS))

115

2021/C 395/20

Rezoluția Parlamentului European din 6 octombrie 2020 referitoare la poziția Consiliului privind proiectul de buget rectificativ nr. 7/2020 al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2020 – Actualizarea veniturilor (resurse proprii) (10430/2020 – C9-0283/2020 – 2020/1999(BUD))

116

Miercuri, 7 octombrie 2020

2021/C 395/21

Decizia Parlamentului European din 7 octombrie 2020 privind aprobarea numirii lui Mairead McGuinness în calitate de membră a Comisiei (C9-0295/2020 – 2020/0803(NLE))

118

Joi, 8 octombrie 2020

2021/C 395/22

Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 8 octombrie 2020 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a cadrului pentru realizarea neutralității climatice și de modificare a Regulamentului (UE) 2018/1999 (Legea europeană a climei) (COM(2020)0080 – COM(2020)0563 – C9-0077/2020 – 2020/0036(COD))

119

2021/C 395/23

P9_TA(2020)0254Echivalența inspecțiilor în câmp efectuate în Ucraina asupra cerealelor de cultură producătoare de semințe și echivalența semințelor de cereale produse în Ucraina ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 8 octombrie 2020 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Deciziei 2003/17/CE a Consiliului în ceea ce privește echivalența inspecțiilor în câmp efectuate în Ucraina asupra cerealelor de cultură producătoare de semințe și privind echivalența semințelor de cereale produse în Ucraina (COM(2020)0137 – C9-0100/2020 – 2020/0053(COD))P9_TC1-COD(2020)0053Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 8 octombrie 2020 în vederea adoptării Deciziei (UE) 2020/... a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Deciziei 2003/17/CE a Consiliului în ceea ce privește echivalența inspecțiilor în câmp efectuate în Ucraina asupra cerealelor de cultură producătoare de semințe și privind echivalența semințelor de cereale produse în Ucraina

191

2021/C 395/24

P9_TA(2020)0261Aplicarea normelor de siguranță și de interoperabilitate feroviară în cadrul legăturii fixe pe sub Canalul Mânecii ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 8 octombrie 2020 referitoare la propunerea de Regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Directivei (UE) 2016/798 în ceea ce privește aplicarea normelor de siguranță și de interoperabilitate feroviară în cadrul legăturii fixe pe sub Canalul Mânecii (COM(2020)0623 – C9-0212/2020 – 2020/0161(COD))P9_TC1-COD(2020)0161Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 8 octombrie 2020 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2020/... al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Directivei (UE) 2016/798 în ceea ce privește aplicarea normelor de siguranță și de interoperabilitate feroviară în cadrul legăturii fixe pe sub Canalul Mânecii

192

2021/C 395/25

P9_TA(2020)0262Decizia de împuternicire a Franței să încheie un acord internațional privind legătura fixă pe sub Canalul Mânecii ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 8 octombrie 2020 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului de împuternicire a Franței să negocieze, să semneze și să încheie un acord internațional de completare a Tratatului dintre Franța și Regatul Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord privind construirea și exploatarea de către concesionari privați a unei legături fixe pe sub Canalul Mânecii (COM(2020)0622(COR1) – C9-0211/2020 – 2020/0160(COD))P9_TC1-COD(2020)0160Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 8 octombrie 2020 în vederea adoptării Deciziei (UE) 2020/... a Parlamentului European și a Consiliului de împuternicire a Franței să negocieze, să semneze și să încheie un acord internațional de completare a Tratatului dintre Franța și Regatul Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord privind construirea și exploatarea de către concesionari privați a unei legături fixe pe sub Canalul Mânecii

193

2021/C 395/26

P9_TA(2020)0263Producția ecologică: data de aplicare și anumite alte date ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 8 octombrie 2020 referitoare la propunerea de Regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) 2018/848 privind producția ecologică și etichetarea produselor ecologice în ceea ce privește data de aplicare a acestuia și anumite alte date menționate în regulamentul respectiv (COM(2020)0483 – C9-0286/2020 – 2020/0231(COD))P9_TC1-COD(2020)0231Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 8 octombrie 2020 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2020/... al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) 2018/848 privind producția ecologică și etichetarea produselor ecologice în ceea ce privește data de aplicare a acestuia și anumite alte date menționate în regulamentul respectiv

194

---

| Legenda simbolurilor utilizate






  - | Procedura de consultare |
| --- | --- |
| *** | Procedura de aprobare |
| ***I | Procedura legislativă ordinară (prima lectură) |
| ***II | Procedura legislativă ordinară (a doua lectură) |
| ***III | Procedura legislativă ordinară (a treia lectură) |

Legenda simbolurilor utilizate

*

Procedura de consultare

***

Procedura de aprobare

***I

Procedura legislativă ordinară (prima lectură)

***II

Procedura legislativă ordinară (a doua lectură)

***III

Procedura legislativă ordinară (a treia lectură)

(Procedura indicată se bazează pe temeiul juridic propus în proiectul de act.)

Amendamentele Parlamentului:

părțile noi de text sunt evidențiate prin caractere
  cursive aldine.
  Părțile de text eliminate sunt indicate prin simbolul ▌ sau sunt tăiate. Înlocuirile sunt semnalate prin evidențierea cu caractere
  cursive aldine
  a textului nou și prin eliminarea sau tăierea textului înlocuit.

cursive aldine.

cursive aldine

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

29.9.2021

| 29.9.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 395/1 |
| --- | --- | --- | --- |

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 395/1

---

PARLAMENTUL EUROPEAN

SESIUNEA 2020-2021

Ședințele dintre 5 și 8 octombrie 2020

TEXTE ADOPTATE

---

I Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUŢII

Parlamentul European

Miercuri, 7 octombrie 2020

| 29.9.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 395/2 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 395/2

---

P9_TA(2020)0251

Instituirea unui mecanism al UE pentru democrație, statul de drept și drepturile fundamentale

Rezoluția Parlamentului European din 7 octombrie 2020 referitoare la instituirea unui mecanism al UE pentru democrație, statul de drept și drepturile fundamentale (2020/2072(INI))

(2021/C 395/01)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 295 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 295 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere în special articolul 2, articolul 3 alineatul (1), articolul 3 alineatul (3) al doilea paragraf, articolul 4 alineatul (3) și articolele 5, 6, 7 și 11 din Tratatul privind Uniunea Europeană, |
| --- | --- |

—

având în vedere în special articolul 2, articolul 3 alineatul (1), articolul 3 alineatul (3) al doilea paragraf, articolul 4 alineatul (3) și articolele 5, 6, 7 și 11 din Tratatul privind Uniunea Europeană,

| — | având în vedere articolele din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene referitoare la respectarea, protecția și promovarea democrației, a statului de drept și a drepturilor fundamentale în Uniune, printre care articolele 70, 258, 259, 260, 263 și 265, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene referitoare la respectarea, protecția și promovarea democrației, a statului de drept și a drepturilor fundamentale în Uniune, printre care articolele 70, 258, 259, 260, 263 și 265,

| — | având în vedere Protocolul nr. 1 privind rolul parlamentelor naționale în Uniunea Europeană și Protocolul nr. 2 privind aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității, anexate la Tratatul privind Uniunea Europeană și Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere Protocolul nr. 1 privind rolul parlamentelor naționale în Uniunea Europeană și Protocolul nr. 2 privind aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității, anexate la Tratatul privind Uniunea Europeană și Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene,

| — | având în vedere jurisprudența Curții de Justiție a Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere jurisprudența Curții de Justiție a Uniunii Europene,

| — | având în vedere criteriile de la Copenhaga și ansamblul de norme ale Uniunii pe care trebuie să le respecte o țară candidată dacă dorește să adere la Uniune (acquis-ul), |
| --- | --- |

—

având în vedere criteriile de la Copenhaga și ansamblul de norme ale Uniunii pe care trebuie să le respecte o țară candidată dacă dorește să adere la Uniune (acquis-ul),

| — | având în vedere Declarația universală a drepturilor omului, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația universală a drepturilor omului,

| — | având în vedere instrumentele Organizației Națiunilor Unite privind apărarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale și recomandările și rapoartele elaborate în cadrul evaluării periodice universale efectuate de Organizația Națiunilor Unite, precum și jurisprudența organismelor instituite prin tratatele Națiunilor Unite și procedurile speciale ale Consiliului pentru Drepturile Omului, |
| --- | --- |

—

având în vedere instrumentele Organizației Națiunilor Unite privind apărarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale și recomandările și rapoartele elaborate în cadrul evaluării periodice universale efectuate de Organizația Națiunilor Unite, precum și jurisprudența organismelor instituite prin tratatele Națiunilor Unite și procedurile speciale ale Consiliului pentru Drepturile Omului,

| — | având în vedere Declarația Organizației Națiunilor Unite privind apărătorii drepturilor omului din 8 martie 1999, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația Organizației Națiunilor Unite privind apărătorii drepturilor omului din 8 martie 1999,

| — | având în vedere recomandările și rapoartele Biroului pentru Instituții Democratice și Drepturile Omului, ale Înaltului Comisar pentru Minoritățile Naționale, ale reprezentantului pentru libertatea mass-mediei și ale altor organisme ale Organizației pentru Securitate și Cooperare în Europa, |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandările și rapoartele Biroului pentru Instituții Democratice și Drepturile Omului, ale Înaltului Comisar pentru Minoritățile Naționale, ale reprezentantului pentru libertatea mass-mediei și ale altor organisme ale Organizației pentru Securitate și Cooperare în Europa,

| — | având în vedere Convenția europeană pentru apărarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale, Carta socială europeană, jurisprudența Curții Europene a Drepturilor Omului și a Comitetului european pentru drepturile sociale și convențiile, recomandările, rezoluțiile și rapoartele Adunării Parlamentare, ale Comitetului de miniștri, ale Comisarului pentru drepturile omului, ale Comisiei Europene împotriva Rasismului și Intoleranței, ale Comitetului director pentru combaterea discriminării, diversitate și incluziune, ale Comisiei de la Veneția și ale altor organisme ale Consiliului Europei, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția europeană pentru apărarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale, Carta socială europeană, jurisprudența Curții Europene a Drepturilor Omului și a Comitetului european pentru drepturile sociale și convențiile, recomandările, rezoluțiile și rapoartele Adunării Parlamentare, ale Comitetului de miniștri, ale Comisarului pentru drepturile omului, ale Comisiei Europene împotriva Rasismului și Intoleranței, ale Comitetului director pentru combaterea discriminării, diversitate și incluziune, ale Comisiei de la Veneția și ale altor organisme ale Consiliului Europei,

| — | având în vedere Memorandumul de înțelegere între Consiliul Europei și Uniunea Europeană din 23 mai 2007, |
| --- | --- |

—

având în vedere Memorandumul de înțelegere între Consiliul Europei și Uniunea Europeană din 23 mai 2007,

| — | având în vedere Convenția Organizației Națiunilor Unite împotriva corupției, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția Organizației Națiunilor Unite împotriva corupției,

| — | având în vedere acordul de instituire a Grupului de state împotriva corupției, |
| --- | --- |

—

având în vedere acordul de instituire a Grupului de state împotriva corupției,

| — | având în vedere Criteriile statului de drept adoptate de Comisia de la Veneția la 18 martie 2016, la cea de-a 106-a Sesiune plenară a sa, |
| --- | --- |

—

având în vedere Criteriile statului de drept adoptate de Comisia de la Veneția la 18 martie 2016, la cea de-a 106-a Sesiune plenară a sa,

| — | având în vedere setul de instrumente al Consiliul Europei pentru statele membre: „Respectarea democrației, a statului de drept și a drepturilor omului în contextul crizei sanitare cauzate de COVID-19” din 7 aprilie 2020, |
| --- | --- |

—

având în vedere setul de instrumente al Consiliul Europei pentru statele membre: „Respectarea democrației, a statului de drept și a drepturilor omului în contextul crizei sanitare cauzate de COVID-19” din 7 aprilie 2020,

| — | având în vedere Raportul anual 2020 al organizațiilor partenere la Platforma Consiliului Europei pentru promovarea protecției jurnalismului și siguranței jurnaliștilor, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul anual 2020 al organizațiilor partenere la Platforma Consiliului Europei pentru promovarea protecției jurnalismului și siguranței jurnaliștilor,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 17 iulie 2019 intitulată „Consolidarea statului de drept în cadrul Uniunii – Plan de acțiune” (COM(2019)0343), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 17 iulie 2019 intitulată „Consolidarea statului de drept în cadrul Uniunii – Plan de acțiune” (COM(2019)0343),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 29 ianuarie 2020 care cuprinde programul de lucru al Comisiei pentru 2020 (COM(2020)0037) și programul de lucru adaptat al Comisiei din 27 mai 2020 (COM(2020)0440), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 29 ianuarie 2020 care cuprinde programul de lucru al Comisiei pentru 2020 (COM(2020)0037) și programul de lucru adaptat al Comisiei din 27 mai 2020 (COM(2020)0440),

| — | având în vedere tabloul de bord privind justiția în UE din 2020, |
| --- | --- |

—

având în vedere tabloul de bord privind justiția în UE din 2020,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 19 iunie 2019 intitulat „Consolidarea în continuare a statului de drept în cadrul Uniunii – Situația actuală și posibile etape ulterioare”, care a propus înființarea unui forum anual al părților interesate privind drepturile fundamentale și statul de drept, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 19 iunie 2019 intitulat „Consolidarea în continuare a statului de drept în cadrul Uniunii – Situația actuală și posibile etape ulterioare”, care a propus înființarea unui forum anual al părților interesate privind drepturile fundamentale și statul de drept,

| — | având în vedere raportul din iunie 2020 al Grupului „Drepturile fundamentale și statul de drept” al Comitetului Economic și Social European intitulat „Evoluțiile la nivel național din perspectiva societății civile, 2018-2019”, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul din iunie 2020 al Grupului „Drepturile fundamentale și statul de drept” al Comitetului Economic și Social European intitulat „Evoluțiile la nivel național din perspectiva societății civile, 2018-2019”,

| — | având în vedere raportul Agenției pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene intitulat „Provocările cu care se confruntă organizațiile societății civile care activează în domeniul drepturilor omului în UE”, publicat la 17 ianuarie 2018, și celelalte rapoarte și date ale sale, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Agenției pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene intitulat „Provocările cu care se confruntă organizațiile societății civile care activează în domeniul drepturilor omului în UE”, publicat la 17 ianuarie 2018, și celelalte rapoarte și date ale sale,

| — | având în vedere raportul Institutului European pentru Egalitatea de Șanse între Femei și Bărbați intitulat „Beijing + 25: a cincea evaluare a punerii în aplicare a Platformei de acțiune de la Beijing în statele membre ale UE”, publicată la 5 martie 2020, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Institutului European pentru Egalitatea de Șanse între Femei și Bărbați intitulat „Beijing + 25: a cincea evaluare a punerii în aplicare a Platformei de acțiune de la Beijing în statele membre ale UE”, publicată la 5 martie 2020,

| — | având în vedere concluziile Consiliului Uniunii Europene și ale reuniunii statelor membre în cadrul Consiliului din 16 decembrie 2014 referitoare la asigurarea respectării statului de drept, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului Uniunii Europene și ale reuniunii statelor membre în cadrul Consiliului din 16 decembrie 2014 referitoare la asigurarea respectării statului de drept,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 25 octombrie 2016 conținând recomandări adresate Comisiei referitoare la crearea unui mecanism al UE pentru democrație, statul de drept și drepturile fundamentale (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 25 octombrie 2016 conținând recomandări adresate Comisiei referitoare la crearea unui mecanism al UE pentru democrație, statul de drept și drepturile fundamentale (1),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 19 aprilie 2018 referitoare la necesitatea instituirii unui instrument pentru valori europene, destinat sprijinirii organizațiilor societății civile care promovează valorile fundamentale ale Uniunii Europene la nivel local și național (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 19 aprilie 2018 referitoare la necesitatea instituirii unui instrument pentru valori europene, destinat sprijinirii organizațiilor societății civile care promovează valorile fundamentale ale Uniunii Europene la nivel local și național (2),

| — | având în vedere Rezoluția sa legislativă din 17 aprilie 2019 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a programului „Drepturi și valori” (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa legislativă din 17 aprilie 2019 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a programului „Drepturi și valori” (3),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 14 noiembrie 2018 referitoare la necesitatea unui mecanism cuprinzător la nivelul UE pentru protejarea democrației, a statului de drept și a drepturilor fundamentale (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 14 noiembrie 2018 referitoare la necesitatea unui mecanism cuprinzător la nivelul UE pentru protejarea democrației, a statului de drept și a drepturilor fundamentale (4),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 16 ianuarie 2019 referitoare la situația drepturilor fundamentale în Uniunea Europeană în 2017 (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 16 ianuarie 2019 referitoare la situația drepturilor fundamentale în Uniunea Europeană în 2017 (5),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 13 februarie 2019 referitoare la regresul drepturilor femeii și al egalității de gen în UE (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 13 februarie 2019 referitoare la regresul drepturilor femeii și al egalității de gen în UE (6),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 28 martie 2019 referitoare la situația statului de drept și lupta împotriva corupției în UE, în special în Malta și Slovacia (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 28 martie 2019 referitoare la situația statului de drept și lupta împotriva corupției în UE, în special în Malta și Slovacia (7),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 18 decembrie 2019 referitoare la discriminarea publică și discursurile de incitare la ură împotriva persoanelor LGBTI, inclusiv zonele libere de LGBTI (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 18 decembrie 2019 referitoare la discriminarea publică și discursurile de incitare la ură împotriva persoanelor LGBTI, inclusiv zonele libere de LGBTI (8),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 15 ianuarie 2020 referitoare la Raportul anual pe 2018 privind drepturile omului și democrația în lume și politica Uniunii Europene în această privință (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 15 ianuarie 2020 referitoare la Raportul anual pe 2018 privind drepturile omului și democrația în lume și politica Uniunii Europene în această privință (9),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 16 ianuarie 2020 referitoare la audierile în curs în temeiul articolului 7 alineatul (1) din TUE privind Polonia și Ungaria (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 16 ianuarie 2020 referitoare la audierile în curs în temeiul articolului 7 alineatul (1) din TUE privind Polonia și Ungaria (10),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 17 aprilie 2020 referitoare la acțiunea coordonată a UE pentru combaterea pandemiei de COVID-19 și a consecințelor sale (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 17 aprilie 2020 referitoare la acțiunea coordonată a UE pentru combaterea pandemiei de COVID-19 și a consecințelor sale (11),

| — | având în vedere recomandările comune ale organizațiilor societății civile intitulate „From blueprint to footprint: Safeguarding media freedom and pluralism through the European Rule of Law Mechanism” (despre salvarea libertății și pluralității media printr-un Mecanism european pentru statul de drept) din aprilie 2020, |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandările comune ale organizațiilor societății civile intitulate „From blueprint to footprint: Safeguarding media freedom and pluralism through the European Rule of Law Mechanism” (despre salvarea libertății și pluralității media printr-un Mecanism european pentru statul de drept) din aprilie 2020,

| — | având în vedere raportul Rețelei europene a instituțiilor naționale din domeniul drepturilor omului, intitulat „Statul de drept în Uniunea Europeană” din 11 mai 2020, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Rețelei europene a instituțiilor naționale din domeniul drepturilor omului, intitulat „Statul de drept în Uniunea Europeană” din 11 mai 2020,

| — | având în vedere scrisoarea din 4 mai 2020 adresată Comisiei Europene de către Grupul de lucru al Rețelei pentru drepturile omului și democrație privind politica internă a UE în domeniul drepturilor omului, cu prilejul consultării părților interesate pentru raportul despre statul de drept, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisoarea din 4 mai 2020 adresată Comisiei Europene de către Grupul de lucru al Rețelei pentru drepturile omului și democrație privind politica internă a UE în domeniul drepturilor omului, cu prilejul consultării părților interesate pentru raportul despre statul de drept,

| — | având în vedere evaluarea sa privind valoarea adăugată europeană care însoțește raportul de inițiativă legislativă din octombrie 2016 despre un mecanism al UE pentru democrație, statul de drept și drepturile fundamentale, |
| --- | --- |

—

având în vedere evaluarea sa privind valoarea adăugată europeană care însoțește raportul de inițiativă legislativă din octombrie 2016 despre un mecanism al UE pentru democrație, statul de drept și drepturile fundamentale,

| — | având în vedere evaluarea sa preliminară privind valoarea adăugată europeană a unui mecanism al UE pentru democrație, statul de drept și drepturile fundamentale din aprilie 2020, |
| --- | --- |

—

având în vedere evaluarea sa preliminară privind valoarea adăugată europeană a unui mecanism al UE pentru democrație, statul de drept și drepturile fundamentale din aprilie 2020,

| — | având în vedere articolele 46, 54 și 148 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 46, 54 și 148 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere avizul Comisiei pentru afaceri constituționale și cel al Comisiei pentru afaceri juridice, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comisiei pentru afaceri constituționale și cel al Comisiei pentru afaceri juridice,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A9-0170/2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A9-0170/2020),

| A. | întrucât Uniunea este întemeiată pe valori precum respectul față de demnitatea umană, libertatea, democrația, egalitatea, statul de drept și respectarea drepturilor omului, inclusiv a drepturilor persoanelor care aparțin minorităților, prevăzute la articolul 2 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE); întrucât aceste valori sunt comune tuturor statelor membre, care au subscris în mod liber la ele; întrucât democrația, statul de drept și drepturile fundamentale sunt valori care se susțin reciproc; |
| --- | --- |

A.

întrucât Uniunea este întemeiată pe valori precum respectul față de demnitatea umană, libertatea, democrația, egalitatea, statul de drept și respectarea drepturilor omului, inclusiv a drepturilor persoanelor care aparțin minorităților, prevăzute la articolul 2 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE); întrucât aceste valori sunt comune tuturor statelor membre, care au subscris în mod liber la ele; întrucât democrația, statul de drept și drepturile fundamentale sunt valori care se susțin reciproc;

| B. | întrucât Uniunea a codificat în criteriile sale de aderare faptul că statutul de membru al Uniunii cere din partea țărilor candidate să fi ajuns la o stabilitate a instituțiilor care garantează democrația, statul de drept, drepturile omului și respectarea și protecția minorităților; subliniază totuși că Uniunea nu dispune de instrumente eficace pentru a asigura respectarea acestor criterii după ce o țară ajunge să facă parte din Uniune; |
| --- | --- |

B.

întrucât Uniunea a codificat în criteriile sale de aderare faptul că statutul de membru al Uniunii cere din partea țărilor candidate să fi ajuns la o stabilitate a instituțiilor care garantează democrația, statul de drept, drepturile omului și respectarea și protecția minorităților; subliniază totuși că Uniunea nu dispune de instrumente eficace pentru a asigura respectarea acestor criterii după ce o țară ajunge să facă parte din Uniune;

| C. | întrucât în deceniul precedent în mai multe state membre s-au înregistrat atacuri virulente la adresa valorilor Uniunii; întrucât, începând cu 2011, în rezoluțiile sale Parlamentul s-a referit în mod repetat la aceste evoluții îngrijorătoare, inclusiv activarea procedurii prevăzute la articolul 7 din TUE în 2018; întrucât Parlamentul solicită din 2016 o monitorizare cuprinzătoare, preventivă și bazată pe dovezi în acest domeniu, printr-un mecanism al UE pentru democrație, statul de drept și drepturile fundamentale; |
| --- | --- |

C.

întrucât în deceniul precedent în mai multe state membre s-au înregistrat atacuri virulente la adresa valorilor Uniunii; întrucât, începând cu 2011, în rezoluțiile sale Parlamentul s-a referit în mod repetat la aceste evoluții îngrijorătoare, inclusiv activarea procedurii prevăzute la articolul 7 din TUE în 2018; întrucât Parlamentul solicită din 2016 o monitorizare cuprinzătoare, preventivă și bazată pe dovezi în acest domeniu, printr-un mecanism al UE pentru democrație, statul de drept și drepturile fundamentale;

| D. | întrucât unor grupuri vulnerabile, precum femeile, persoanele cu dizabilități, romii, persoanele LGBTI și bătrânii, tot nu li se respectă integral drepturile în anumite state membre și întrucât aceste grupuri nu sunt complet protejate împotriva urii și a discriminării, încălcându-se astfel valorile Uniunii prevăzute la articolul 2 din TUE și dreptul la nediscriminare prevăzut la articolul 21 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene (Carta); întrucât măsurile de urgență luate ca răspuns la pandemia de COVID-19 au și mai multă presiune pe drepturile fundamentale și pe sistemul de control și echilibru democratic; |
| --- | --- |

D.

întrucât unor grupuri vulnerabile, precum femeile, persoanele cu dizabilități, romii, persoanele LGBTI și bătrânii, tot nu li se respectă integral drepturile în anumite state membre și întrucât aceste grupuri nu sunt complet protejate împotriva urii și a discriminării, încălcându-se astfel valorile Uniunii prevăzute la articolul 2 din TUE și dreptul la nediscriminare prevăzut la articolul 21 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene (Carta); întrucât măsurile de urgență luate ca răspuns la pandemia de COVID-19 au și mai multă presiune pe drepturile fundamentale și pe sistemul de control și echilibru democratic;

| E. | întrucât aproximativ 10 % dintre cetățenii Uniunii aparțin unei minorități naționale; întrucât respectarea drepturilor minorităților este o parte integrantă a valorilor Uniunii, după cum se prevede la articolul 2 din TUE; întrucât minoritățile contribuie la diversitatea culturală și lingvistică a Uniunii; întrucât în momentul de față Uniunea nu dispune de niciun cadru juridic care să garanteze drepturile minorităților; |
| --- | --- |

E.

întrucât aproximativ 10 % dintre cetățenii Uniunii aparțin unei minorități naționale; întrucât respectarea drepturilor minorităților este o parte integrantă a valorilor Uniunii, după cum se prevede la articolul 2 din TUE; întrucât minoritățile contribuie la diversitatea culturală și lingvistică a Uniunii; întrucât în momentul de față Uniunea nu dispune de niciun cadru juridic care să garanteze drepturile minorităților;

| F. | întrucât nerespectarea valorilor prevăzute la articolul 2 din TUE, fără un răspuns și consecințe pe măsură la nivelul Uniunii, slăbește coeziunea proiectului european, drepturile tuturor cetățenilor Uniunii și încrederea reciprocă între statele membre; |
| --- | --- |

F.

întrucât nerespectarea valorilor prevăzute la articolul 2 din TUE, fără un răspuns și consecințe pe măsură la nivelul Uniunii, slăbește coeziunea proiectului european, drepturile tuturor cetățenilor Uniunii și încrederea reciprocă între statele membre;

| G. | întrucât corupția pune serios în pericol democrația, statul de drept și egalitatea de tratament pentru toți cetățenii; |
| --- | --- |

G.

întrucât corupția pune serios în pericol democrația, statul de drept și egalitatea de tratament pentru toți cetățenii;

| H. | întrucât jurnalismul independent și accesul la surse de informare pluraliste reprezintă piloni-cheie ai democrației; întrucât situația îngrijorătoare a libertății și a pluralismului mass-mediei în Uniune nu a fost tratată cu suficientă vigoare; întrucât societatea civilă este esențială pentru prosperitatea oricărei democrații; întrucât restrângerea spațiului de acțiune pentru societatea civilă contribuie la încălcări ale democrației, statului de drept și drepturilor fundamentale; întrucât instituțiile Uniunii ar trebui să mențină un dialog deschis, transparent și constant cu asociațiile reprezentative și cu societatea civilă la toate nivelurile; |
| --- | --- |

H.

întrucât jurnalismul independent și accesul la surse de informare pluraliste reprezintă piloni-cheie ai democrației; întrucât situația îngrijorătoare a libertății și a pluralismului mass-mediei în Uniune nu a fost tratată cu suficientă vigoare; întrucât societatea civilă este esențială pentru prosperitatea oricărei democrații; întrucât restrângerea spațiului de acțiune pentru societatea civilă contribuie la încălcări ale democrației, statului de drept și drepturilor fundamentale; întrucât instituțiile Uniunii ar trebui să mențină un dialog deschis, transparent și constant cu asociațiile reprezentative și cu societatea civilă la toate nivelurile;

| I. | întrucât independența, calitatea și eficiența sistemelor judiciare naționale sunt esențiale pentru funcționarea optimă a justiției; întrucât disponibilitatea asistenței juridice și nivelul cheltuielilor de judecată pot avea un impact major asupra accesului la justiție; întrucât Carta are aceeași valoare juridică ca și tratatele; întrucât, deși potrivit orientărilor Curții de Justiție a Uniunii Europene, autoritățile judiciare ale statelor membre aplică Carta doar atunci când pun în aplicare legislația Uniunii, este totuși important, pentru a promova o cultură juridică, judiciară și a statului de drept comună, să se țină întotdeauna cont de drepturile consacrate în Cartă; |
| --- | --- |

I.

întrucât independența, calitatea și eficiența sistemelor judiciare naționale sunt esențiale pentru funcționarea optimă a justiției; întrucât disponibilitatea asistenței juridice și nivelul cheltuielilor de judecată pot avea un impact major asupra accesului la justiție; întrucât Carta are aceeași valoare juridică ca și tratatele; întrucât, deși potrivit orientărilor Curții de Justiție a Uniunii Europene, autoritățile judiciare ale statelor membre aplică Carta doar atunci când pun în aplicare legislația Uniunii, este totuși important, pentru a promova o cultură juridică, judiciară și a statului de drept comună, să se țină întotdeauna cont de drepturile consacrate în Cartă;

| J. | întrucât Comisia a publicat la 30 septembrie 2020 Raportul din 2020 privind statul de drept (COM(2020)0580), care va fi urmat de noua strategie pentru punerea în aplicare a Cartei pentru drepturile fundamentale și un Plan de acțiune european pentru democrație; |
| --- | --- |

J.

întrucât Comisia a publicat la 30 septembrie 2020 Raportul din 2020 privind statul de drept (COM(2020)0580), care va fi urmat de noua strategie pentru punerea în aplicare a Cartei pentru drepturile fundamentale și un Plan de acțiune european pentru democrație;

| K. | întrucât un regulament privind protecția bugetului Uniunii în cazul unor deficiențe generalizate în ceea ce privește statul de drept în statele membre, odată adoptat, ar deveni un instrument indispensabil pentru ocrotirea statului de drept în Uniune; |
| --- | --- |

K.

întrucât un regulament privind protecția bugetului Uniunii în cazul unor deficiențe generalizate în ceea ce privește statul de drept în statele membre, odată adoptat, ar deveni un instrument indispensabil pentru ocrotirea statului de drept în Uniune;

| L. | întrucât orice mecanism de monitorizare trebuie să implice din plin părțile interesate care activează în domeniul protecției și promovării democrației, statului de drept și drepturilor fundamentale, inclusiv societatea civilă, Consiliul Europei și organismele Națiunilor Unite, Organizația pentru Securitate și Cooperare în Europa, Agenția pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene, instituțiile naționale în domeniul drepturilor omului, autoritățile de resort și asociațiile profesionale care sprijină sistemele judiciare să își facă datoria independent; întrucât, prin urmare, este necesară o finanțare adecvată din partea Uniunii pentru societatea civilă, în special prin programul „Justiție” și programul „Cetățeni, egalitate, drepturi și valori”; |
| --- | --- |

L.

întrucât orice mecanism de monitorizare trebuie să implice din plin părțile interesate care activează în domeniul protecției și promovării democrației, statului de drept și drepturilor fundamentale, inclusiv societatea civilă, Consiliul Europei și organismele Națiunilor Unite, Organizația pentru Securitate și Cooperare în Europa, Agenția pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene, instituțiile naționale în domeniul drepturilor omului, autoritățile de resort și asociațiile profesionale care sprijină sistemele judiciare să își facă datoria independent; întrucât, prin urmare, este necesară o finanțare adecvată din partea Uniunii pentru societatea civilă, în special prin programul „Justiție” și programul „Cetățeni, egalitate, drepturi și valori”;

| M. | întrucât este necesar să fie consolidate și simplificate mecanismele existente și să fie creat un mecanism eficace pentru a asigura ocrotirea principiilor și valorilor consacrate în tratate la nivelul întregii Uniuni; |
| --- | --- |

M.

întrucât este necesar să fie consolidate și simplificate mecanismele existente și să fie creat un mecanism eficace pentru a asigura ocrotirea principiilor și valorilor consacrate în tratate la nivelul întregii Uniuni;

| N. | întrucât Parlamentul European, Consiliul și Comisia (denumite în continuare „cele trei instituții”) au responsabilități politice comune de ocrotire a valorilor Uniunii, în limitele competențelor conferite prin tratate; întrucât un acord interinstituțional bazat pe articolul 295 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) ar asigura măsurile necesare pentru a facilita cooperarea celor trei instituții în acest domeniu; întrucât, potrivit articolului 295 din TFUE, un asemenea acord poate fi propus de oricare dintre instituții; |
| --- | --- |

N.

întrucât Parlamentul European, Consiliul și Comisia (denumite în continuare „cele trei instituții”) au responsabilități politice comune de ocrotire a valorilor Uniunii, în limitele competențelor conferite prin tratate; întrucât un acord interinstituțional bazat pe articolul 295 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) ar asigura măsurile necesare pentru a facilita cooperarea celor trei instituții în acest domeniu; întrucât, potrivit articolului 295 din TFUE, un asemenea acord poate fi propus de oricare dintre instituții;

| 1. | semnalează nevoia urgentă ca Uniunea să elaboreze un program solid, cuprinzător și pozitiv de protecție și consolidare a democrației, statului de drept și drepturilor fundamentale pentru toți cetățenii; insistă asupra faptului că Uniunea trebuie să rămână un promotor al libertății și justiției în Europa și în lume; |
| --- | --- |

1.

| 2. | avertizează că Uniunea se află în fața unei crize a valorilor sale fondatoare, fără precedent și care se agravează, care îi pune în pericol supraviețuirea pe termen lung ca proiect democratic pentru pace; este extrem de îngrijorat de ascensiunea și încetățenirea tendințelor autocratice și neliberale, exacerbate și mai mult de pandemia de COVID-19 și de recesiunea economică, precum și de corupție, dezinformare și acapararea statului, în mai multe state membre; subliniază pericolele pe care le reprezintă această tendință pentru coeziunea ordinii juridice a Uniunii, protecția drepturilor fundamentale ale tuturor cetățenilor săi, funcționarea pieței sale unice, succesul politicilor sale comune și credibilitatea sa internațională; |
| --- | --- |

2.

| 3. | reamintește că, din punct de vedere structural, Uniunea nu dispune încă de instrumentele necesare pentru a contracara încălcările și derapajele din statele membre în ceea ce privește democrația, drepturile fundamentale și statul de drept; regretă că, în cadrul procedurilor în curs inițiate în temeiul articolului 7 din TUE, Consiliul nu reușește să facă progrese simțitoare în impunerea respectării valorilor Uniunii; observă că incapacitatea Consiliului de a aplica în mod efectiv articolul 7 din TUE permite de fapt ca abaterile de la valorile prevăzute la articolul 2 din TUE să continue; observă cu îngrijorare caracterul disparat al instrumentarului Uniunii în acest domeniu și cere ca acesta să fie raționalizat și aplicat corespunzător; |
| --- | --- |

3.

| 4. | felicită Comisia pentru munca depusă la Raportul său anual privind statul de drept; apreciază faptul că evaluarea anuală analizează domeniul corupției și libertatea mass-mediei; remarcă totuși că domeniile democrație și drepturi fundamentale nu sunt incluse; regretă îndeosebi că libertatea de asociere și restrângerea spațiului pentru societatea civilă nu fac parte din evaluarea anuală; subliniază cu îngrijorare că drepturile unor grupuri vulnerabile, inclusiv ale femeilor, persoanelor cu dizabilități, romilor, persoanelor LGBTI și bătrânilor, continuă să nu fie respectate pe deplin în unele state membre și că grupurile respective nu sunt complet protejate în fața urii și discriminării, încălcându-se astfel valorile Uniunii prevăzute la articolul 2 din TUE; reamintește că Parlamentul a solicitat în mod repetat un mecanism de monitorizare care să acopere tot domeniul de aplicare al articolului 2 din TUE; afirmă încă o dată că este nevoie de un mecanism de monitorizare bazat pe dovezi și obiectiv, consfințit printr-un act juridic care să creeze obligația pentru cele trei instituții de a lansa un proces transparent și reglementat, cu responsabilități clar definite, astfel încât protecția și promovarea valorilor Uniunii să devină o parte permanentă și vizibilă a activității Uniunii; |
| --- | --- |

4.

| 5. | propune să se creeze un mecanism la nivelul UE pentru democrație, statul de drept și drepturile fundamentale (denumit în continuare „mecanismul”), pornind de la propunerea Parlamentului din 2016 și de la Raportul anual al Comisiei privind statul de drept, care să fie reglementat printr-un acord interinstituțional între cele trei instituții și care să constea dintr-un Ciclu anual de monitorizare a valorilor Uniunii, care să acopere toate aspectele articolului 2 din TUE și să se aplice în mod egal, obiectiv și echitabil tuturor statelor membre, respectând totodată principiile subsidiarității și proporționalității; |
| --- | --- |

5.

| 6. | subliniază că Ciclul anual de monitorizare trebuie să cuprindă recomandări clare adaptate fiecărei țări, cu termene și ținte de implementare, care să fie monitorizate ulterior prin rapoarte anuale sau urgente; subliniază că trebuie prevăzute măsuri concrete din partea Uniunii în caz de neimplementare a recomandărilor, inclusiv proceduri în temeiul articolului 7 din TUE, proceduri de constatare a neîndeplinirii obligațiilor și instrumente de condiționalitate bugetară, odată ce acestea vor intra în vigoare; subliniază că recomandările nu ar trebui să aibă drept obiectiv doar remedierea încălcărilor, ci și promovarea unor politici care să le permită cetățenilor să beneficieze de drepturile și valorile Uniunii; |
| --- | --- |

6.

| 7. | subliniază că, pentru a evita suprapunerile, mecanismul ar trebui să consolideze și să înlocuiască unele instrumente existente, mai ales Raportul anual al Comisiei privind statul de drept, cadrul Comisiei privind statul de drept, raportul anual al Comisiei privind aplicarea Cartei, Dialogul despre statul de drept și Mecanismul de cooperare și verificare (MCV) ale Consiliului, mărind totodată complementaritatea și consecvența cu alte instrumente disponibile, inclusiv procedurile de la articolul 7 din TUE, procedurile de constatare a neîndeplinirii obligațiilor și instrumentele de condiționalitate bugetară, odată ce acestea vor intra în vigoare; consideră că cele trei instituții ar trebui să se bazeze pe constatările din Ciclul anual de monitorizare în evaluarea lor pentru a putea declanșa articolul 7 din TUE și instrumente de condiționalitate bugetară, odată ce acestea vor intra în vigoare; subliniază că trebuie respectate rolurile și prerogativele fiecăreia din cele trei instituții; |
| --- | --- |

7.

| 8. | subliniază că independența justiției este parte integrantă a procesului decizional judiciar și o cerință care decurge din principiul protecției jurisdicționale efective prevăzut la articolul 19 din TUE; este îngrijorat că recentele atacuri la adresa statului de drept au constat mai ales în încercări de a restrânge independența justiției și scoate în evidență faptul că orice instanță națională este în același timp și o instanță europeană; invită insistent Comisia să recurgă la toate instrumentele de care dispune pentru a combate orice încercare a guvernelor naționale de a pune în pericol independența instanțelor naționale și să informeze în timp util Parlamentul despre orice astfel de situație; |
| --- | --- |

8.

| 9. | reamintește că aderarea Uniunii la Convenția europeană pentru apărarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale reprezintă o obligație juridică, prevăzută la articolul 6 alineatul (2) din TUE; reiterează necesitatea de a încheia rapid procesul de aderare pentru a asigura un cadru coerent de protecție a drepturilor omului în întreaga Europă și pentru a consolida și mai mult protecția drepturilor și libertăților fundamentale în Uniune; invită, prin urmare, Comisia să intensifice eforturile pentru a pune în aplicare pe deplin tratatele și să încheie procesul de aderare fără întârzieri nejustificate; |
| --- | --- |

9.

| 10. | reamintește rolul indispensabil jucat de societatea civilă, instituțiile naționale în domeniul drepturilor omului, organismele de promovare a egalității și alți actori din domeniu în toate etapele Ciclului anual de monitorizare, de la ideile cu care vin până la înlesnirea derulării și monitorizării; subliniază că apărătorilor drepturilor omului și celor care efectuează raportări în domeniu trebuie să li se ofere protecție, atât la nivel național, cât și la nivelul Uniunii, inclusiv împotriva abuzurilor de acțiuni în justiție, dacă este cazul, precum și finanțare adecvată la toate nivelurile; în acest sens, cere să se întocmească un statut al asociațiilor transfrontaliere și organizațiilor non-profit europene, după un studiu de impact temeinic; subliniază contribuția avertizorilor de integritate la protejarea statului de drept și combaterea corupției; invită Comisia să monitorizeze cu atenție transpunerea și aplicarea Directivei (UE) 2019/1937 a Parlamentului European și a Consiliului din 23 octombrie 2019 privind protecția persoanelor care raportează încălcări ale dreptului Uniunii (12); subliniază că nivelul de acreditare al instituțiilor naționale pentru drepturile omului și spațiul de manevră oferit societății civile pot fi ele însele indicatori pentru procesul de evaluare; încurajează parlamentele naționale să țină dezbateri publice și să adopte poziții față de rezultatul ciclului de monitorizare; semnalează că formarea cadrelor din domeniul justiției este esențială pentru implementarea și aplicarea corespunzătoare a dreptului Uniunii și, prin urmare, pentru consolidarea unei culturi juridice comune în toată Uniunea; consideră că viitoarea strategie europeană de formare judiciară trebuie să pună un accent mai mare pe promovarea statului de drept și a independenței judiciare și să includă cursuri de formare privind competențele și aspectele nejuridice, astfel încât judecătorii să fie mai bine pregătiți să reziste în fața presiunilor necuvenite; încurajează Comisia și statele membre să promoveze și să faciliteze în continuare dialogul dintre instanțe și practicienii din domeniul dreptului, încurajând schimbul regulat de informații și de bune practici, pentru a consolida și a dezvolta un spațiu de justiție al Uniunii bazat pe democrație, statul de drept și drepturile fundamentale; subliniază că trebuie asigurate fonduri adecvate pentru programele sectoriale „Justiție”, respectiv „Cetățeni, egalitate, drepturi și valori” în viitorul cadru financiar multianual, deoarece aceste programe sunt menite să protejeze și să promoveze valorile Uniunii, să asigure dezvoltarea unui spațiu de justiție al Uniunii bazat pe statul de drept și să sprijine societatea civilă; |
| --- | --- |

10.

| 11. | scoate în relief complementaritatea care ar trebui să existe între Tabloul de bord al UE privind justiția, care permite o comparație între sistemele judiciare ale statelor membre, și mecanism; constată că, potrivit Tabloului de bord al UE privind justiția din 2020, există încă diferențe semnificative între statele membre în ceea ce privește numărul de cauze pendinte și că în unele state membre acumularea de întârzieri s-a accentuat, că nu toate statele membre oferă cursuri de formare în domeniul competențelor TIC necesare pentru adaptarea la digitalizare și facilitarea accesului la justiție, că asistența juridică a devenit cu timpul mai greu accesibilă în unele state membre și că egalitatea de gen nu a fost încă instaurată în sistemele judiciare din majoritatea statelor membre; |
| --- | --- |

11.

| 12. | reafirmă rolul Parlamentului, potrivit articolului 7 din TUE, în monitorizarea conformității cu valorile Uniunii; reiterează apelul Parlamentului de a i se da posibilitatea să își prezinte propunerea motivată Consiliului și de a participa la audieri în temeiul articolului 7 în cazul procedurilor inițiate de Parlament, respectând prerogativele fiecăreia dintre cele trei instituții și principiul cooperării loiale; invită Consiliul să informeze Parlamentul în mod regulat, să implice Parlamentul îndeaproape și să acționeze transparent; consideră că mecanismul, susținut de un acord interinstituțional, va oferi cadrul necesar pentru o mai bună coordonare; |
| --- | --- |

12.

| 13. | consideră că pe termen lung, pentru a i se da Uniunii mai multă putere să își promoveze și să își apere temelia constituțională, va trebui modificat tratatul; așteaptă cu interes exercițiul de reflecție și concluziile Conferinței privind viitorul Europei în această privință; subliniază că, pentru ca procedura prevăzută la articolul 7 din TUE să aibă mai mare efect, ar trebui modificată majoritatea necesară pentru luarea de măsuri și înăsprit mecanismul de sancționare; invită Conferința privind viitorul Europei să aibă în vedere ideea de a-i încredința Curții de Justiție a Uniunii Europene un rol mai important în protejarea valorilor fundamentale ale Uniunii; cere să se revizuiască Regulamentul (CE) nr. 168/2007 al Consiliului din 15 februarie 2007 privind înființarea Agenției pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene (13), după un studiu de impact amănunțit, pentru a-i întări și extinde mandatul așa încât să acopere toate valorile menționate la articolul 2 din TUE; |
| --- | --- |

13.

| 14. | este ferm convins că rezolvarea crizei valorilor Uniunii, inclusiv cu ajutorul mecanismului propus, este o condiție prealabilă pentru a restabili încrederea reciprocă între statele membre, permițându-i astfel Uniunii în ansamblul ei să apere și să promoveze toate politicile comune; |
| --- | --- |

14.

| 15. | regretă că, în concluziile sale din 21 iulie 2020, Consiliul European a slăbit mecanismul de condiționalitate bugetară propus de Comisie; își reînnoiește apelul ca încălcările sistemice ale valorilor prevăzute la articolul 2 din TUE să devină incompatibile cu finanțarea din partea Uniunii; subliniază nevoia de a recurge la majoritatea calificată inversă pentru a proteja bugetul Uniunii, fără de care eficacitatea noului mecanism de condiționalitate bugetară ar fi periclitată; solicită ca aplicarea condiționalității bugetare să fie însoțită de măsuri menite să atenueze orice impact potențial asupra beneficiarilor individuali ai finanțării din partea Uniunii, inclusiv organizații ale societății civile; subliniază că mecanismul condiționalității bugetare nu poate fi înlocuit doar de Ciclul anual de monitorizare propus; îndeamnă Consiliul European să își îndeplinească promisiunea făcută în Declarația de la Sibiu din 9 mai 2019 de a proteja democrația și statul de drept; |
| --- | --- |

15.

| 16. | invită Comisia și Consiliul să demareze fără întârziere negocieri cu Parlamentul pentru a încheia un acord interinstituțional în conformitate cu articolul 295 din TFUE; consideră că propunerea prevăzută în anexa la prezentul raport constituie o bază potrivită pentru asemenea negocieri; |
| --- | --- |

16.

| 17. | îi încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei prezenta rezoluție, precum și propunerea din anexă. |
| --- | --- |

17.

---

(1)  JO C 215, 19.6.2018, p. 162.

(2)  JO C 390, 18.11.2019, p. 117.

(3)  Texte adoptate, P8_TA(2019)0407.

(4)  Texte adoptate, P8_TA(2018)0456.

(5)  Texte adoptate, P8_TA(2019)0032.

(6)  Texte adoptate, P8_TA(2019)0111.

(7)  Texte adoptate, P8_TA(2019)0328.

(8)  Texte adoptate, P9_TA(2019)0101.

(9)  Texte adoptate, P9_TA(2020)0007.

(10)  Texte adoptate, P9_TA(2020)0014.

(11)  Texte adoptate, P9_TA(2020)0054.

(12)  JO L 305, 26.11.2019, p. 17.

(13)  JO L 53, 22.2.2007, p. 1.

---

ANEXĂ LA REZOLUȚIE

Propunere de acord interinstituțional privind consolidarea valorilor Uniunii

PARLAMENTUL EUROPEAN, CONSILIUL UNIUNII EUROPENE ȘI COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 295,

întrucât:

| (1) | Potrivit articolului 2 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE), Uniunea se întemeiază pe valorile respectării demnității umane, libertății, democrației, egalității, statului de drept, precum și pe respectarea drepturilor omului, inclusiv a drepturilor persoanelor care aparțin minorităților (denumite în continuare „valorile Uniunii”). |
| --- | --- |

(1)

Potrivit articolului 2 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE), Uniunea se întemeiază pe valorile respectării demnității umane, libertății, democrației, egalității, statului de drept, precum și pe respectarea drepturilor omului, inclusiv a drepturilor persoanelor care aparțin minorităților (denumite în continuare „valorile Uniunii”).

| (2) | În temeiul articolului 49 din TUE, respectarea valorilor Uniunii și angajamentul de a le promova reprezintă o condiție fundamentală a calității de membru al Uniunii. În conformitate cu articolul 7 din TUE, dacă un stat membru încalcă grav și persistent valorile Uniunii, atunci reprezentantului guvernului său i se pot suspenda drepturile de vot în Consiliu. Respectarea valorilor Uniunii constituie baza unui nivel ridicat de încredere reciprocă între statele membre. |
| --- | --- |

(2)

În temeiul articolului 49 din TUE, respectarea valorilor Uniunii și angajamentul de a le promova reprezintă o condiție fundamentală a calității de membru al Uniunii. În conformitate cu articolul 7 din TUE, dacă un stat membru încalcă grav și persistent valorile Uniunii, atunci reprezentantului guvernului său i se pot suspenda drepturile de vot în Consiliu. Respectarea valorilor Uniunii constituie baza unui nivel ridicat de încredere reciprocă între statele membre.

| (3) | Parlamentul European, Consiliul și Comisia (denumite în continuare „cele trei instituții”) recunosc importanța respectării valorilor Uniunii. Respectarea valorilor Uniunii este necesară pentru buna funcționare a Uniunii și pentru îndeplinirea obiectivelor sale prevăzute la articolul 3 din TUE. Cele trei instituții se angajează să coopereze în mod loial cu scopul de a promova valorile Uniunii și a asigura respectarea lor. |
| --- | --- |

(3)

Parlamentul European, Consiliul și Comisia (denumite în continuare „cele trei instituții”) recunosc importanța respectării valorilor Uniunii. Respectarea valorilor Uniunii este necesară pentru buna funcționare a Uniunii și pentru îndeplinirea obiectivelor sale prevăzute la articolul 3 din TUE. Cele trei instituții se angajează să coopereze în mod loial cu scopul de a promova valorile Uniunii și a asigura respectarea lor.

| (4) | Cele trei instituții recunosc că instrumentele existente menite să promoveze respectarea valorilor Uniunii trebuie raționalizate, iar eficiența lor trebuie îmbunătățită. Prin urmare, ar trebui creat un mecanism interinstituțional cuprinzător și bazat pe date concrete, care să respecte principiile subsidiarității și proporționalității, pentru o mai bună coordonare între cele trei instituții și o consolidare a inițiativelor anterioare. În conformitate cu concluziile Consiliului Justiție și Afaceri Interne din 6 și 7 iunie 2013, un astfel de mecanism ar trebui să funcționeze „transparent, pe baza unor date culese, comparate și analizate obiectiv și pe baza egalității de tratament între toate statele membre”. |
| --- | --- |

(4)

Cele trei instituții recunosc că instrumentele existente menite să promoveze respectarea valorilor Uniunii trebuie raționalizate, iar eficiența lor trebuie îmbunătățită. Prin urmare, ar trebui creat un mecanism interinstituțional cuprinzător și bazat pe date concrete, care să respecte principiile subsidiarității și proporționalității, pentru o mai bună coordonare între cele trei instituții și o consolidare a inițiativelor anterioare. În conformitate cu concluziile Consiliului Justiție și Afaceri Interne din 6 și 7 iunie 2013, un astfel de mecanism ar trebui să funcționeze „transparent, pe baza unor date culese, comparate și analizate obiectiv și pe baza egalității de tratament între toate statele membre”.

| (5) | Cele trei instituții convin că este necesar un ciclu anual de monitorizare a valorilor Uniunii pentru o mai bună promovare și respectare a valorilor Uniunii. Ciclul anual de monitorizare ar trebui să fie cuprinzător, obiectiv, imparțial, bazat pe dovezi și aplicat în mod egal și echitabil tuturor statelor membre. Ciclul anual de monitorizare ar trebui să aibă ca obiectiv principal să prevină încălcarea și nerespectarea valorilor Uniunii, să pună în lumină evoluțiile pozitive și schimbul de bune practici, oferindu-le totodată celor trei instituții o bază comună pentru alte acțiuni. Cele trei instituții convin, de asemenea, ca pornind de la acest acord interinstituțional, să integreze instrumentele și inițiativele existente legate de promovarea și respectarea valorilor Uniunii, în special Raportul anual al Comisiei privind statul de drept, Dialogul anual privind statul de drept al Consiliului și Cadrul pentru statul de drept al Comisiei, pentru a evita suprapunerile și a mări eficacitatea în ansamblu. |
| --- | --- |

(5)

Cele trei instituții convin că este necesar un ciclu anual de monitorizare a valorilor Uniunii pentru o mai bună promovare și respectare a valorilor Uniunii. Ciclul anual de monitorizare ar trebui să fie cuprinzător, obiectiv, imparțial, bazat pe dovezi și aplicat în mod egal și echitabil tuturor statelor membre. Ciclul anual de monitorizare ar trebui să aibă ca obiectiv principal să prevină încălcarea și nerespectarea valorilor Uniunii, să pună în lumină evoluțiile pozitive și schimbul de bune practici, oferindu-le totodată celor trei instituții o bază comună pentru alte acțiuni. Cele trei instituții convin, de asemenea, ca pornind de la acest acord interinstituțional, să integreze instrumentele și inițiativele existente legate de promovarea și respectarea valorilor Uniunii, în special Raportul anual al Comisiei privind statul de drept, Dialogul anual privind statul de drept al Consiliului și Cadrul pentru statul de drept al Comisiei, pentru a evita suprapunerile și a mări eficacitatea în ansamblu.

| (6) | Ciclul anual de monitorizare ar trebui să constea dintr-o etapă pregătitoare, publicarea unui raport anual de monitorizare privind respectarea valorilor Uniunii, cu recomandări specifice de la țară la țară, și o etapă de acțiuni ulterioare, incluzând punerea în practică a recomandărilor. Ciclul anual de monitorizare ar trebui să se desfășoare într-un spirit de transparență și deschidere, cu implicarea cetățenilor și a societății civile și să fie ferit de dezinformare. |
| --- | --- |

(6)

Ciclul anual de monitorizare ar trebui să constea dintr-o etapă pregătitoare, publicarea unui raport anual de monitorizare privind respectarea valorilor Uniunii, cu recomandări specifice de la țară la țară, și o etapă de acțiuni ulterioare, incluzând punerea în practică a recomandărilor. Ciclul anual de monitorizare ar trebui să se desfășoare într-un spirit de transparență și deschidere, cu implicarea cetățenilor și a societății civile și să fie ferit de dezinformare.

| (7) | Cele trei instituții sunt de acord cu ideea ca ciclul anual de monitorizare să înlocuiască Deciziile 2006/928/CE (1) și 2006/929/CE (2) ale Comisiei și să îndeplinească, printre altele, obiectivele deciziilor respective. Prezentul acord interinstituțional nu aduce atingere Actului de aderare din 2005, în special articolelor 37 și 38. |
| --- | --- |

(7)

Cele trei instituții sunt de acord cu ideea ca ciclul anual de monitorizare să înlocuiască Deciziile 2006/928/CE (1) și 2006/929/CE (2) ale Comisiei și să îndeplinească, printre altele, obiectivele deciziilor respective. Prezentul acord interinstituțional nu aduce atingere Actului de aderare din 2005, în special articolelor 37 și 38.

| (8) | De asemenea, ciclul anual de monitorizare ar trebui să fie complementar și în armonie cu alte instrumente de promovare și consolidare a valorilor Uniunii. În special, cele trei instituții se angajează să se bazeze pe constatările rapoartelor anuale de monitorizare atunci când evaluează dacă există un risc clar de încălcare gravă sau dacă s-a produs o încălcare gravă și persistentă a valorilor Uniunii din partea unui stat membru în contextul articolului 7 din TUE. În mod similar, Comisia s-a angajat să se bazeze pe constatările raportului anual de monitorizare atunci când evaluează dacă este cazul să se lanseze o procedură de constatare a neîndeplinirii obligațiilor și dacă există deficiențe generalizate ale statului de drept în statele membre, în conformitate cu articolul 5 din Regulamentul (UE) 2020/xxxx al Parlamentului European și al Consiliului (3). Cele trei instituții convin că în general rapoartele anuale de monitorizare ar trebui să își coordoneze mai bine recomandările legate de valorile Uniunii. |
| --- | --- |

(8)

De asemenea, ciclul anual de monitorizare ar trebui să fie complementar și în armonie cu alte instrumente de promovare și consolidare a valorilor Uniunii. În special, cele trei instituții se angajează să se bazeze pe constatările rapoartelor anuale de monitorizare atunci când evaluează dacă există un risc clar de încălcare gravă sau dacă s-a produs o încălcare gravă și persistentă a valorilor Uniunii din partea unui stat membru în contextul articolului 7 din TUE. În mod similar, Comisia s-a angajat să se bazeze pe constatările raportului anual de monitorizare atunci când evaluează dacă este cazul să se lanseze o procedură de constatare a neîndeplinirii obligațiilor și dacă există deficiențe generalizate ale statului de drept în statele membre, în conformitate cu articolul 5 din Regulamentul (UE) 2020/xxxx al Parlamentului European și al Consiliului (3). Cele trei instituții convin că în general rapoartele anuale de monitorizare ar trebui să își coordoneze mai bine recomandările legate de valorile Uniunii.

| (9) | În conformitate cu articolul 295 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), prezentul acord interinstituțional stabilește măsuri doar pentru a facilita cooperarea între Parlamentul European, Consiliul și Comisie și, în conformitate cu articolul 13 alineatul (2) din TUE, aceste instituții trebuie să acționeze în limitele competențelor conferite lor prin tratate și în conformitate cu procedurile, condițiile și obiectivele prevăzute în acestea. Prezentul acord interinstituțional nu aduce atingere prerogativelor Curții de Justiție în interpretarea autentică a dreptului Uniunii, |
| --- | --- |

(9)

În conformitate cu articolul 295 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), prezentul acord interinstituțional stabilește măsuri doar pentru a facilita cooperarea între Parlamentul European, Consiliul și Comisie și, în conformitate cu articolul 13 alineatul (2) din TUE, aceste instituții trebuie să acționeze în limitele competențelor conferite lor prin tratate și în conformitate cu procedurile, condițiile și obiectivele prevăzute în acestea. Prezentul acord interinstituțional nu aduce atingere prerogativelor Curții de Justiție în interpretarea autentică a dreptului Uniunii,

CONVIN URMĂTOARELE:

I.   OBIECTIVE

| 1. | Cele trei instituții se angajează prin prezentul acord să promoveze și să consolideze respectarea valorilor Uniunii, în conformitate cu articolul 2 din TUE, prin coordonare și cooperare. |
| --- | --- |

1.

II.   CICLUL ANUAL DE MONITORIZARE

| 2. | Cele trei instituții convin să organizeze, prin cooperare loială și reciprocă, un ciclu anual de monitorizare privind valorile Uniunii, care să acopere aspecte și bune practici în toate domeniile care implică valori ale Uniunii. Ciclul anual de monitorizare constă dintr-o etapă pregătitoare, publicarea unui raport anual de monitorizare privind valorile Uniunii (denumit în continuare „raport anual”), inclusiv recomandări, și o etapă de acțiuni ulterioare. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Cele trei instituții convin să constituie un grup de lucru interinstituțional permanent privind valorile Uniunii (denumit în continuare „grupul de lucru”). Grupul de lucru facilitează coordonarea și cooperarea între cele trei instituții în ciclul anual de monitorizare. Grupul de lucru informează periodic populația cu privire la activitatea sa. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Un grup de experți independenți oferă consultanță grupului de lucru și celor trei instituții. În cooperare cu Agenția pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene, grupul de experți independenți identifică cu imparțialitate principalele evoluții pozitive și negative din fiecare stat membru și contribuie la elaborarea unei metodologii pentru raportul anual. Cele trei instituții se pot consulta cu grupul în orice etapă a ciclului anual de monitorizare. |
| --- | --- |

4.

Etapa pregătitoare

| 5. | Comisia organizează anual o consultare specifică a părților interesate pentru a colecta informații pentru raportul anual. Consultarea părților interesate are loc în primul trimestru al fiecărui an. Consultarea este transparentă și se bazează pe o metodologie clară și riguroasă adoptată de grupul de lucru. Metodologia trebuie, în orice caz, să cuprindă, într-o formă corespunzătoare, valori de referință precum cele enumerate în anexele la Deciziile 2006/928/CE și 2006/929/CE ale Comisiei. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Consultarea părților interesate dă posibilitatea organizațiilor societății civile, instituțiilor naționale din domeniul drepturilor omului și organismelor care promovează egalitatea, asociațiilor și rețelelor profesionale, organismelor Consiliului Europei și altor organizații internaționale, instituțiilor, organelor, oficiilor și agențiilor Uniunii, precum și statelor membre, inclusiv autorităților naționale de resort, să contribuie la raportul anual. Comisia include în raportul anual informațiile furnizate de părțile interesate. Comisia publică pe site-ul său contribuțiile culese cu ocazia consultării înainte de a publica raportul anual. |
| --- | --- |

6.

| 7. | La întocmirea raportului anual, Comisia valorifică toate informațiile de care dispune, pe baza metodologiei convenite de grupul de lucru. De o importanță deosebită în această privință sunt rapoartele și datele primite de la Agenția pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene și alte organe, oficii și agenții ale Uniunii, Consiliul Europei, inclusiv Comisia de la Veneția și Grupul de state împotriva corupției, precum și alte organizații internaționale care întocmesc studii și evaluări relevante. În cazul în care raportul anual elaborat de Comisie diferă de concluziile grupului de experți independenți, Parlamentul European și Consiliul îi pot solicita Comisiei să îi explice grupului de lucru de ce a procedat astfel. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Reprezentanții desemnați ai oricăreia dintre cele trei instituții au posibilitatea, după ce se coordonează cu grupul de lucru, să facă vizite de informare în statele membre pentru a obține informații și clarificări suplimentare despre situația valorilor Uniunii în statele membre în cauză. Comisia include concluziile vizitelor în raportul anual. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Comisia informează periodic grupul de lucru despre progresele realizate pe tot parcursul etapei pregătitoare. |
| --- | --- |

9.

Raportul anual și recomandările

| 10. | Comisia întocmește raportul anual pe baza informațiilor strânse în etapa pregătitoare. Raportul anual ar trebui să reflecte și evoluțiile pozitive, și evoluțiile negative, în situația valorilor Uniunii în statele membre. Raportul anual trebuie să fie imparțial, bazat pe dovezi culese cu obiectivitate și să respecte egalitatea de tratament între toate statele membre. Gradul de detaliere al raportului ar trebui să fie proporțional cu gravitatea situației. Raportul anual cuprinde o secțiune privind procedurile de constatare a neîndeplinirii obligațiilor legate de valorile Uniunii. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Raportul anual conține recomandări specifice situației fiecăruia dintre statele membre în scopul de a promova și de a ocroti mai bine valorile Uniunii. Recomandările specifică ținte și calendare de implementare concrete și țin seama în mod corespunzător de orice preocupare exprimată în propunerile motivate adoptate în temeiul articolului 7 alineatul (1) din TUE. Recomandările țin seama de diversitatea sistemelor politice și juridice din statele membre. Implementarea recomandărilor este evaluată în rapoarte anuale ulterioare sau rapoarte urgente, după caz. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Raportul anual, inclusiv recomandările, se publică în luna septembrie a fiecărui an. Cele trei instituții se coordonează între ele în cadrul grupului de lucru pentru a fixa data publicării. Înainte de a-l publica, Comisia prezintă proiectul de raport anual grupului de lucru. |
| --- | --- |

12.

Acțiuni ulterioare

| 13. | La cel târziu două luni de la data publicării, Parlamentul European și Consiliul discută conținutul raportului anual. Discuțiile se desfășoară în mod public. Parlamentul și Consiliul își adoptă pozițiile față de raportul anual prin rezoluții și concluzii. Printre aceste acțiuni ulterioare, Parlamentul European și Consiliul evaluează și judecă în ce măsură statele membre au implementat recomandările anterioare, inclusiv dacă au executat hotărârile relevante ale Curții de Justiție a Uniunii Europene. Cele trei instituții se prevalează de prerogativele care le revin în temeiul tratatelor, pentru a contribui la concretizarea acțiunilor ulterioare. Cele trei instituții se străduiesc să stimuleze dezbaterea pe marginea raportului anual în statele membre, în special în parlamentele naționale, acționând cu promptitudine. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Pe baza constatărilor din raportul anual, Comisia, fie din proprie inițiativă, fie la cererea Parlamentului European sau a Consiliului, lansează un dialog cu unul sau mai multe state membre, inclusiv cu autoritățile de resort, cu scopul de a facilita punerea în practică a recomandărilor. Comisia trimite periodic Parlamentului European și Consiliului rapoarte despre mersul dialogului. Comisia poate, în orice moment, inclusiv la cererea statului membru în cauză, să le ofere asistență tehnică statelor membre prin diferite activități. Parlamentul European organizează, în cooperare cu parlamentele naționale, o dezbatere interparlamentară despre concluziile raportului anual. |
| --- | --- |

14.

| 15. | La stabilirea priorităților de finanțare, cele trei instituții iau în considerare constatările raportului anual. În special, Comisia ar trebui să includă sprijin specific pentru actorii naționali care contribuie la ocrotirea și promovarea valorilor Uniunii, precum organizațiile societății civile și organizațiile de media, când stabilește programele de lucru anuale relevante pentru acordarea fondurilor Uniunii, atât în gestiune partajată, cât și în gestiune directă. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Fără a aduce atingere competențelor Comisiei conferite de articolul 258 din TFUE și de articolul 5 din Regulamentul (UE) 2020/xxxx și dreptul a o treime din statele membre, al Parlamentului European și al Comisiei de a prezenta Consiliului o propunere motivată în conformitate cu articolul 7 alineatul (1) din TUE, cele trei instituții convin că acțiunile lor privind valorile Uniunii ar trebui să se ghideze după rapoartele anuale. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Parlamentul European și Consiliul îi pot cere Comisiei să elaboreze și alte orientări și alți indicatori pentru a aborda chestiunile orizontale relevante care reies din Ciclul anual de monitorizare. |
| --- | --- |

17.

Rapoarte urgente

| 18. | Dacă situația din unul sau mai multe state membre face să se întrevadă producerea unor prejudicii iminente și grave la adresa valorilor Uniunii, Comisia poate, fie din proprie inițiativă, fie la solicitarea Parlamentului European sau a Consiliului să elaboreze un raport urgent privind situația respectivă. Comisia întocmește raportul în consultare cu grupul de lucru. Comisia întocmește raportul urgent fără întârziere și îl publică în termen de cel mult două luni de la cererea Parlamentului European sau a Consiliului. Constatările raportului urgent sunt incorporate în următorul raport anual. Raportul urgent poate conține recomandări pentru abordarea amenințării iminente la adresa valorilor Uniunii. |
| --- | --- |

18.

III.   COMPLEMENTARITATEA CU ALTE INSTRUMENTE

| 19. | Cele trei instituții recunosc că Ciclul anual de monitorizare este complementar cu alte mecanisme pentru ocrotirea și promovarea valorilor Uniunii, în special cu procedura prevăzută la articolul 7 din TUE și Regulamentul (UE) 2020/xxxx. Cele trei instituții se angajează să țină seama de obiectivele prezentului acord interinstituțional în politicile Uniunii. |
| --- | --- |

19.

| 20. | În cazul în care raportul anual descoperă deficiențe sistemice în ceea ce privește una sau mai multe valori ale Uniunii, cele trei instituții se obligă să ia măsuri adecvate, fără întârziere, în limitele competențelor lor conferite prin tratate. Cele trei instituții recunosc că pe concluziile din raportul anual se fundamentează decizia dacă să se activeze procedura prevăzută la articolul 7 din TUE și să se lanseze procedurile de constatare a neîndeplinirii obligațiilor legate de ocrotirea valorilor Uniunii. Cele trei instituții apreciază, printre altele, dacă politicile Uniunii care necesită un nivel ridicat de încredere reciprocă pot fi susținute, date fiind deficiențele sistemice identificate în raportul anual. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Ciclul anual de monitorizare instituit prin prezentul acord înlocuiește mecanismul de cooperare și de verificare a progresului realizat de România în atingerea unor obiective de referință specifice în domeniul reformei sistemului judiciar și al luptei împotriva corupției, instituit prin Decizia 2006/928/CE a Comisiei, precum și mecanismul de cooperare și de verificare a progreselor realizate de Bulgaria în atingerea unor obiective de referință specifice în domeniul reformei sistemului judiciar și al luptei împotriva corupției și a criminalității organizate, instituit prin Decizia 2006/929/CE a Comisiei, și îndeplinește, printre altele, obiectivele urmărite prin aceste decizii. Prin urmare, Comisia se angajează să abroge aceste decizii la momentul potrivit. |
| --- | --- |

21.

Dispoziții comune privind articolul 7 din TUE

| 22. | Cele trei instituții convin să se bazeze pe constatările raportului anual de monitorizare când evaluează dacă într-un stat membru există un risc clar de încălcare gravă a valorilor Uniunii sau dacă a avut loc o încălcare gravă și persistentă a valorilor Uniunii, în sensul articolului 7 din TUE. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Pentru a consolida transparența și eficiența procedurii prevăzute la articolul 7 din TUE, cele trei instituții convin să dea asigurări că instituția care a inițiat o propunere în temeiul articolului 7 din TUE poate prezenta propunerea în Consiliu și că este întru totul informată și implicată în toate etapele procedurii. Cele trei instituții convin să se consulte periodic între ele în cadrul grupului de lucru cu privire la procedurile existente și potențiale lansate în temeiul articolului 7 din TUE. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Cele trei instituții convin să stabilească modalități prin care să îmbunătățească eficacitatea procedurii prevăzute la articolul 7 din TUE. Astfel de noi modalități pot include un calendar regularizat al audierilor și al sesiunilor despre situația actuală, recomandări menite să răspundă preocupărilor exprimate în propunerea de decizie motivată și termene de implementare. |
| --- | --- |

24.

Dispoziții comune privind condiționalitatea bugetară

| 25. | Cele trei instituții se angajează să se bazeze pe constatările raportului anual atunci când evaluează dacă există deficiențe generalizate ale statului de drept în statele membre, în conformitate cu articolul 5 din Regulamentul (UE) 2020/xxxx, precum și în orice evaluare relevantă pentru instrumentele bugetare existente și viitoare. Dacă raportul anual constată că o deficiență generalizată în materie de stat de drept într-un stat membru afectează sau riscă să afecteze principiile bunei gestiuni financiare sau protecția intereselor financiare ale Uniunii, Comisia trimite statului membru respectiv o notificare scrisă în conformitate cu articolul 5 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2020/xxxx. |
| --- | --- |

25.

IV.   DISPOZIȚII FINALE

| 26. | Cele trei instituții iau măsurile necesare pentru a se asigura că dispun de mijloacele și resursele care se impun pentru punerea în aplicare corespunzătoare a prezentului acord. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Cele trei instituții monitorizează în comun și în mod permanent punerea în aplicare a prezentului acord, atât la nivel politic, prin discuții regulate, cât și la nivel tehnic, în cadrul grupului de lucru. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Prezentul acord intră în vigoare la data semnării. |
| --- | --- |

28.

---

(1)  Decizia Comisiei din 13 decembrie 2006 de stabilire a unui mecanism de cooperare și de verificare a progresului realizat de România în vederea atingerii anumitor obiective de referință specifice în domeniul reformei sistemului judiciar și al luptei împotriva corupției (JO L 354, 14.12.2006, p. 56).

(2)  Decizia Comisiei din 13 decembrie 2006 de stabilire a unui mecanism de cooperare și de verificare a progreselor realizate de Bulgaria în vederea atingerii unor obiective de referință specifice în domeniul reformei sistemului judiciar și al luptei împotriva corupției și a criminalității organizate (JO L 354, 14.12.2006, p. 58).

(3)  [în loc de xxxx introduceți numărul final al 2018/136(COD) în text (de asemenea și la punctele 16, 19 și 25) și în nota de subsol și corectați referința JO la nota de subsol] Regulamentul (UE) .../... al Parlamentului European și al Consiliului privind protecția bugetului Uniunii în cazul unor deficiențe generalizate în ceea ce privește statul de drept în statele membre JO C ..., ..., p. ...

---

| 29.9.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 395/14 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 395/14

---

P9_TA(2020)0252

Punerea în aplicare a politicii comerciale comune – Raportul anual pe 2018

Rezoluția Parlamentului European din 7 octombrie 2020 referitoare la punerea în aplicare a politicii comerciale comune – raport anual pe 2018 (2019/2197(INI))

(2021/C 395/02)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Raportul Comisiei din 14 octombrie 2019 privind punerea în aplicare a acordurilor de liber schimb pentru perioada 1 ianuarie 2018-31 decembrie 2018 (COM(2019)0455), |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul Comisiei din 14 octombrie 2019 privind punerea în aplicare a acordurilor de liber schimb pentru perioada 1 ianuarie 2018-31 decembrie 2018 (COM(2019)0455),

| — | având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei (SWD(2019)0370) din 14 octombrie 2019, care însoțește Raportul Comisiei privind punerea în aplicare a acordurilor de liber schimb pentru perioada 1 ianuarie 2018-31 decembrie 2018 (COM(2019)0455), |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei (SWD(2019)0370) din 14 octombrie 2019, care însoțește Raportul Comisiei privind punerea în aplicare a acordurilor de liber schimb pentru perioada 1 ianuarie 2018-31 decembrie 2018 (COM(2019)0455),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 14 octombrie 2015 intitulată „Comerț pentru toți: către o politică comercială și de investiții mai responsabilă” (COM(2015)0497), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 14 octombrie 2015 intitulată „Comerț pentru toți: către o politică comercială și de investiții mai responsabilă” (COM(2015)0497),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 29 ianuarie 2020 intitulată „Programul de lucru al Comisiei pentru 2020: O Uniune mai ambițioasă” (COM(2020)0037), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 29 ianuarie 2020 intitulată „Programul de lucru al Comisiei pentru 2020: O Uniune mai ambițioasă” (COM(2020)0037),

| — | având în vedere orientările politice pentru Comisia Europeană 2019-2024 din 16 iulie 2019, |
| --- | --- |

—

având în vedere orientările politice pentru Comisia Europeană 2019-2024 din 16 iulie 2019,

| — | având în vedere rezoluția sa din 30 mai 2018 referitoare la Raportul anual privind punerea în aplicare a politicii comerciale comune (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 30 mai 2018 referitoare la Raportul anual privind punerea în aplicare a politicii comerciale comune (1),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 11 decembrie 2019 privind Pactul ecologic european (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 11 decembrie 2019 privind Pactul ecologic european (COM(2019)0640),

| — | având în vedere Comunicarea comună din 8 aprilie 2020 privind răspunsul UE pe plan mondial la COVID-19 (JOIN(2020)0011), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea comună din 8 aprilie 2020 privind răspunsul UE pe plan mondial la COVID-19 (JOIN(2020)0011),

| — | având în vedere rezoluția sa din 29 noiembrie 2018 referitoare la OMC: calea de urmat (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 29 noiembrie 2018 referitoare la OMC: calea de urmat (2),

| — | având în vedere comunicarea comună a Comisiei din 9 martie 2020 intitulată „Către o strategie cuprinzătoare cu Africa” (JOIN(2020)0004), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea comună a Comisiei din 9 martie 2020 intitulată „Către o strategie cuprinzătoare cu Africa” (JOIN(2020)0004),

| — | având în vedere declarația comună a Organizației Mondiale a Comerțului (OMC) din 25 ianuarie 2019 privind comerțul electronic, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația comună a Organizației Mondiale a Comerțului (OMC) din 25 ianuarie 2019 privind comerțul electronic,

| — | având în vedere declarațiile miniștrilor comerțului din țările membre ale G20 din 30 martie și 14 mai 2020, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarațiile miniștrilor comerțului din țările membre ale G20 din 30 martie și 14 mai 2020,

| — | având în vedere declarația comună UE-SUA din 25 iulie 2018, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația comună UE-SUA din 25 iulie 2018,

| — | având în vedere declarația comună din 14 ianuarie 2020 a reuniunii trilaterale a miniștrilor comerțului din Japonia, Statele Unite și Uniunea Europeană, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația comună din 14 ianuarie 2020 a reuniunii trilaterale a miniștrilor comerțului din Japonia, Statele Unite și Uniunea Europeană,

| — | având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 20 decembrie 2019 privind protecția și punerea în aplicare a drepturilor de proprietate intelectuală în țări terțe (SWD(2019)0452), |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 20 decembrie 2019 privind protecția și punerea în aplicare a drepturilor de proprietate intelectuală în țări terțe (SWD(2019)0452),

| — | având în vedere raportul anual al Comisiei din 27 martie 2019 privind instrumentele de apărare comercială (COM(2019)0158), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul anual al Comisiei din 27 martie 2019 privind instrumentele de apărare comercială (COM(2019)0158),

| — | având în vedere sondajul Eurobarometru special publicat în noiembrie 2019 intitulat „Atitudinea europenilor privind comerțul și politica comercială a UE”, |
| --- | --- |

—

având în vedere sondajul Eurobarometru special publicat în noiembrie 2019 intitulat „Atitudinea europenilor privind comerțul și politica comercială a UE”,

| — | având în vedere comunicarea comună intitulată „UE-China – O perspectivă strategică”, adoptată de Comisie și de Serviciul European de Acțiune Externă la 12 martie 2019 (JOIN(2019)0005), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea comună intitulată „UE-China – O perspectivă strategică”, adoptată de Comisie și de Serviciul European de Acțiune Externă la 12 martie 2019 (JOIN(2019)0005),

| — | având în vedere comunicarea comună intitulată „Conectarea Europei cu Asia – Elementele constitutive pentru o strategie a UE” adoptată de Comisie și de Serviciul European de Acțiune Externă la 19 septembrie 2018 (JOIN(2018)0031), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea comună intitulată „Conectarea Europei cu Asia – Elementele constitutive pentru o strategie a UE” adoptată de Comisie și de Serviciul European de Acțiune Externă la 19 septembrie 2018 (JOIN(2018)0031),

| — | având în vedere raportul Comisiei din 26 iunie 2019 privind barierele din calea comerțului și a investițiilor, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei din 26 iunie 2019 privind barierele din calea comerțului și a investițiilor,

| — | având în vedere rezoluția sa din 18 mai 2017 referitoare la punerea în aplicare a Acordului de liber schimb între Uniunea Europeană și Republica Coreea (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 18 mai 2017 referitoare la punerea în aplicare a Acordului de liber schimb între Uniunea Europeană și Republica Coreea (3),

| — | având în vedere rezoluția sa din 5 iulie 2016 referitoare la o nouă strategie inovatoare și de perspectivă privind comerțul și investițiile (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 5 iulie 2016 referitoare la o nouă strategie inovatoare și de perspectivă privind comerțul și investițiile (4),

| — | având în vedere rezoluția adoptată de Adunarea Generală a Organizației Națiunilor Unite (ONU) la 25 septembrie 2015, intitulată „Transformarea lumii în care trăim: Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă”, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția adoptată de Adunarea Generală a Organizației Națiunilor Unite (ONU) la 25 septembrie 2015, intitulată „Transformarea lumii în care trăim: Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă”,

| — | având în vedere rezoluția sa din 5 iulie 2016 referitoare la standardele sociale și economice, drepturile omului și responsabilitatea întreprinderilor (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 5 iulie 2016 referitoare la standardele sociale și economice, drepturile omului și responsabilitatea întreprinderilor (5),

| — | având în vedere articolele 2 și 21 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE) și capitolul V titlul II din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), precum și articolul 218 din TFUE, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 2 și 21 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE) și capitolul V titlul II din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), precum și articolul 218 din TFUE,

| — | având în vedere rezoluția sa din 9 iunie 2015 referitoare la Strategia UE pentru egalitatea între femei și bărbați post-2015 (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 9 iunie 2015 referitoare la Strategia UE pentru egalitatea între femei și bărbați post-2015 (6),

| — | având în vedere rezoluția sa din 13 martie 2018 referitoare la egalitatea de gen în acordurile comerciale ale UE (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 13 martie 2018 referitoare la egalitatea de gen în acordurile comerciale ale UE (7),

| — | având în vedere strategia Comisiei din martie 2020 privind egalitatea de gen, |
| --- | --- |

—

având în vedere strategia Comisiei din martie 2020 privind egalitatea de gen,

| — | având în vedere Raportul Comisiei privind sistemul de preferințe tarifare generalizate pentru perioada 2018-2019 (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul Comisiei privind sistemul de preferințe tarifare generalizate pentru perioada 2018-2019 (8),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 22 noiembrie 2018 intitulată „Piața unică într-o lume în schimbare: Un atu unic ce necesită un angajament politic reînnoit” (COM(2018)0772), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 22 noiembrie 2018 intitulată „Piața unică într-o lume în schimbare: Un atu unic ce necesită un angajament politic reînnoit” (COM(2018)0772),

| — | având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere avizul Comisiei pentru dezvoltare, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comisiei pentru dezvoltare,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru comerț internațional (A9-0160/2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru comerț internațional (A9-0160/2020),

| A. | întrucât Rezoluția Parlamentului din 30 mai 2018 referitoare la punerea în aplicare a politicii comerciale comune s-a bucurat de un sprijin extins în ceea ce privește abordarea sa în favoarea unui sistem comercial previzibil și bazat pe norme și pe valori; întrucât noile evoluții înregistrate începând din 2018, în special punerea în aplicare a acordului comercial UE-Canada și, mai recent, efectele pandemiei de COVID-19 asupra comerțului, impun o actualizare riguroasă a raportului precedent; |
| --- | --- |

A.

întrucât Rezoluția Parlamentului din 30 mai 2018 referitoare la punerea în aplicare a politicii comerciale comune s-a bucurat de un sprijin extins în ceea ce privește abordarea sa în favoarea unui sistem comercial previzibil și bazat pe norme și pe valori; întrucât noile evoluții înregistrate începând din 2018, în special punerea în aplicare a acordului comercial UE-Canada și, mai recent, efectele pandemiei de COVID-19 asupra comerțului, impun o actualizare riguroasă a raportului precedent;

| B. | întrucât UE este cea mai mare putere comercială și cel mai mare bloc comercial din lume, acționând ca un motor puternic al prosperității economice; întrucât UE este, de asemenea, cel mai mare actor al comerțului cu bunuri și servicii; întrucât cei mai recenți indicatori arată că, în 2019, exporturile de bunuri ale UE s-au ridicat la 2 132,3 miliarde EUR, ceea ce reprezintă o creștere cu 3,5 % față de anul anterior; întrucât, în pofida provocărilor globale actuale, principalii parteneri comerciali ai UE sunt Statele Unite ale Americii și China; întrucât, între 2007 și 2017, PIB-ul mondial a crescut cu peste 70 %; întrucât, dacă ar fi să comparăm creșterea de 17 % înregistrată de UE cu cifrele unor țări precum SUA (60 %), India (80 %) și China (315 %), e limpede că UE rămâne în urmă în ceea ce privește competitivitatea la nivel mondial; |
| --- | --- |

B.

întrucât UE este cea mai mare putere comercială și cel mai mare bloc comercial din lume, acționând ca un motor puternic al prosperității economice; întrucât UE este, de asemenea, cel mai mare actor al comerțului cu bunuri și servicii; întrucât cei mai recenți indicatori arată că, în 2019, exporturile de bunuri ale UE s-au ridicat la 2 132,3 miliarde EUR, ceea ce reprezintă o creștere cu 3,5 % față de anul anterior; întrucât, în pofida provocărilor globale actuale, principalii parteneri comerciali ai UE sunt Statele Unite ale Americii și China; întrucât, între 2007 și 2017, PIB-ul mondial a crescut cu peste 70 %; întrucât, dacă ar fi să comparăm creșterea de 17 % înregistrată de UE cu cifrele unor țări precum SUA (60 %), India (80 %) și China (315 %), e limpede că UE rămâne în urmă în ceea ce privește competitivitatea la nivel mondial;

| C. | întrucât, la 14 octombrie 2019, Comisia și-a publicat cel de-al treilea raport privind punerea în aplicare a acordurilor de liber schimb (ALS) ale UE, care arată că, în 2018, 33 % dintre exporturile din UE și 29 % din importurile în UE s-au realizat cu parteneri din cadrul ALS-urilor; întrucât, în 2018, UE a înregistrat un excedent comercial de 84,6 miliarde EUR cu partenerii din cadrul ALS-urilor, în condițiile în care a înregistrat un deficit comercial general de 24,6 miliarde EUR; întrucât, potrivit unui raport recent al Comisiei, exporturile către UE din țările în curs de dezvoltare care folosesc sistemul generalizat de preferințe tarifare (SGP) au crescut cu 16,2 % în perioada 2016-2018, iar valoarea acestora a crescut de la 158 de miliarde EUR în 2016 la 183,6 miliarde EUR în 2018; întrucât se preconizează că, în 2020, comerțul mondial va înregistra o scădere de 13-32 % ca urmare a efectelor pandemiei de COVID-19; întrucât se preconizează că exporturile de bunuri și servicii în afara UE-27 vor scădea cu 9,2 % și importurile vor scădea cu 8,8 %, în timp ce Fondul Monetar Internațional (FMI) se așteaptă la o scădere a PIB-ului UE de 7,5 %; |
| --- | --- |

C.

întrucât, la 14 octombrie 2019, Comisia și-a publicat cel de-al treilea raport privind punerea în aplicare a acordurilor de liber schimb (ALS) ale UE, care arată că, în 2018, 33 % dintre exporturile din UE și 29 % din importurile în UE s-au realizat cu parteneri din cadrul ALS-urilor; întrucât, în 2018, UE a înregistrat un excedent comercial de 84,6 miliarde EUR cu partenerii din cadrul ALS-urilor, în condițiile în care a înregistrat un deficit comercial general de 24,6 miliarde EUR; întrucât, potrivit unui raport recent al Comisiei, exporturile către UE din țările în curs de dezvoltare care folosesc sistemul generalizat de preferințe tarifare (SGP) au crescut cu 16,2 % în perioada 2016-2018, iar valoarea acestora a crescut de la 158 de miliarde EUR în 2016 la 183,6 miliarde EUR în 2018; întrucât se preconizează că, în 2020, comerțul mondial va înregistra o scădere de 13-32 % ca urmare a efectelor pandemiei de COVID-19; întrucât se preconizează că exporturile de bunuri și servicii în afara UE-27 vor scădea cu 9,2 % și importurile vor scădea cu 8,8 %, în timp ce Fondul Monetar Internațional (FMI) se așteaptă la o scădere a PIB-ului UE de 7,5 %;

| D. | întrucât politica comercială comună este o competență exclusivă a Uniunii implementată de Comisie, Consiliu și Parlament, care necesită o poziție unitară a Uniunii în ceea ce privește aspectele legate de comerț, Comisia îndeplinind rolul de negociator; întrucât Comisia a adoptat în 2015 o comunicare intitulată „Comerț pentru toți: către o politică comercială și de investiții mai responsabilă”; întrucât Comisia a lansat o reexaminare a politicii comerciale, pentru a îmbunătăți setul de instrumente comerciale în urma pandemiei de COVID-19; |
| --- | --- |

D.

întrucât politica comercială comună este o competență exclusivă a Uniunii implementată de Comisie, Consiliu și Parlament, care necesită o poziție unitară a Uniunii în ceea ce privește aspectele legate de comerț, Comisia îndeplinind rolul de negociator; întrucât Comisia a adoptat în 2015 o comunicare intitulată „Comerț pentru toți: către o politică comercială și de investiții mai responsabilă”; întrucât Comisia a lansat o reexaminare a politicii comerciale, pentru a îmbunătăți setul de instrumente comerciale în urma pandemiei de COVID-19;

| E. | întrucât articolul 207 din Tratatul privind funcționarea UE și articolul 21 din Tratatul privind Uniunea Europeană stipulează că politica comercială comună se desfășoară în contextul principiilor și obiectivelor acțiunii externe a Uniunii, inclusiv promovarea drepturilor omului, a democrației, a statului de drept și a dezvoltării durabile; întrucât Comisia a adoptat, în decembrie 2019, Pactul verde european, care prevede că toate acțiunile și politicile UE vor trebui să contribuie la obiectivele sale; |
| --- | --- |

E.

întrucât articolul 207 din Tratatul privind funcționarea UE și articolul 21 din Tratatul privind Uniunea Europeană stipulează că politica comercială comună se desfășoară în contextul principiilor și obiectivelor acțiunii externe a Uniunii, inclusiv promovarea drepturilor omului, a democrației, a statului de drept și a dezvoltării durabile; întrucât Comisia a adoptat, în decembrie 2019, Pactul verde european, care prevede că toate acțiunile și politicile UE vor trebui să contribuie la obiectivele sale;

| F. | întrucât politica comercială și de investiții a UE le asigură investitorilor, totodată, acces pe piață și protecția investițiilor prin securitate juridică, precum și un mediu stabil, previzibil și bine reglementat în care să își desfășoare activitățile economice; |
| --- | --- |

F.

întrucât politica comercială și de investiții a UE le asigură investitorilor, totodată, acces pe piață și protecția investițiilor prin securitate juridică, precum și un mediu stabil, previzibil și bine reglementat în care să își desfășoare activitățile economice;

| G. | întrucât sondajul Eurobarometru realizat recent arată că aproximativ 60 % dintre cetățenii UE sunt de părere că beneficiază de pe urma comerțului internațional; întrucât o parte a opiniei publice este foarte bine informată în legătură cu politica comercială și acordurile comerciale; întrucât jumătate dintre respondenți sugerează că prioritățile politicii comerciale a UE ar trebui să fie crearea de locuri de muncă în UE și apărarea standardelor de sănătate și de mediu; întrucât Comisia și statele membre trebuie să elaboreze în continuare o strategie de comunicare adecvată privind politica comercială și acordurile comerciale, pentru a combate știrile false despre comerț, și să transmită cât mai multe informații posibil, vizând în același timp părți interesate specifice și sensibilizând operatorii economici cu privire la acordurile comerciale, |
| --- | --- |

G.

întrucât sondajul Eurobarometru realizat recent arată că aproximativ 60 % dintre cetățenii UE sunt de părere că beneficiază de pe urma comerțului internațional; întrucât o parte a opiniei publice este foarte bine informată în legătură cu politica comercială și acordurile comerciale; întrucât jumătate dintre respondenți sugerează că prioritățile politicii comerciale a UE ar trebui să fie crearea de locuri de muncă în UE și apărarea standardelor de sănătate și de mediu; întrucât Comisia și statele membre trebuie să elaboreze în continuare o strategie de comunicare adecvată privind politica comercială și acordurile comerciale, pentru a combate știrile false despre comerț, și să transmită cât mai multe informații posibil, vizând în același timp părți interesate specifice și sensibilizând operatorii economici cu privire la acordurile comerciale,

| H. | întrucât politica comercială comună, formată din acorduri comerciale și măsuri legislative, ar trebui să servească obiectivului de creare a unui mediu comercial stabil, previzibil și echitabil, în care întreprinderile din UE să se poată dezvolta, iar interesele cetățenilor UE să fie protejate, și ar trebui să asigure că UE continuă să își protejeze modelul social și normativ existent, folosind, în același timp, politica comercială pentru a-și promova valorile în întreaga lume; întrucât UE ar trebui să își intensifice eforturile de promovare a concurenței loiale, asigurând condiții de concurență echitabile și abordând aspectele comerciale de actualitate; întrucât atingerea acestor obiective impune o bună orientare a politicii comerciale a Uniunii și o implementare și monitorizare integrală și eficientă, într-o manieră mai echitabilă și mai transparentă; întrucât acordurile comerciale ale UE ar trebui să reprezinte oportunități de creștere prin accesul pe piață și prin eliminarea barierelor în calea comerțului; întrucât este fundamental ca negocierile să se desfășoare în spiritul beneficiilor reciproce, pentru a aborda practicile comerciale neloiale și a asigura respectarea normelor și standardelor UE; |
| --- | --- |

H.

întrucât politica comercială comună, formată din acorduri comerciale și măsuri legislative, ar trebui să servească obiectivului de creare a unui mediu comercial stabil, previzibil și echitabil, în care întreprinderile din UE să se poată dezvolta, iar interesele cetățenilor UE să fie protejate, și ar trebui să asigure că UE continuă să își protejeze modelul social și normativ existent, folosind, în același timp, politica comercială pentru a-și promova valorile în întreaga lume; întrucât UE ar trebui să își intensifice eforturile de promovare a concurenței loiale, asigurând condiții de concurență echitabile și abordând aspectele comerciale de actualitate; întrucât atingerea acestor obiective impune o bună orientare a politicii comerciale a Uniunii și o implementare și monitorizare integrală și eficientă, într-o manieră mai echitabilă și mai transparentă; întrucât acordurile comerciale ale UE ar trebui să reprezinte oportunități de creștere prin accesul pe piață și prin eliminarea barierelor în calea comerțului; întrucât este fundamental ca negocierile să se desfășoare în spiritul beneficiilor reciproce, pentru a aborda practicile comerciale neloiale și a asigura respectarea normelor și standardelor UE;

| I. | întrucât, la 30 aprilie 2020, UE și 18 membri ai OMC au informat în mod oficial OMC cu privire la „Procedura provizorie multipartită de arbitraj în apel” (MPIA); întrucât această informare marchează începutul aplicării MPIA în cazul litigiilor dintre membrii participanți ai OMC, având în vedere impasul în care se află organul de apel; |
| --- | --- |

I.

întrucât, la 30 aprilie 2020, UE și 18 membri ai OMC au informat în mod oficial OMC cu privire la „Procedura provizorie multipartită de arbitraj în apel” (MPIA); întrucât această informare marchează începutul aplicării MPIA în cazul litigiilor dintre membrii participanți ai OMC, având în vedere impasul în care se află organul de apel;

| J. | întrucât pandemia de COVID-19 a generat o criză complexă cu consecințe pe termen lung și a scos la iveală lipsa de reziliență a lanțurilor valorice globale pentru anumite produse esențiale, inclusiv echipamentele și dispozitivele medicale; întrucât criza a demonstrat că este nevoie de lanțuri de producție mai solide și mai reziliente, precum și de investiții în domenii strategice, pentru a îmbunătăți reziliența lanțurilor de aprovizionare din UE; întrucât rapoarte științifice atrag atenția asupra riscului crescut de pandemii la nivel mondial și de fenomene legate de schimbările climatice care vor avea un impact asupra relațiilor internaționale; întrucât miniștrii comerțului din statele G20 s-au angajat să combată impactul pandemiei de COVID-19 asupra comerțului internațional și a investițiilor, colaborând în continuare pentru asigurarea unui mediu comercial și investițional liber, echitabil, fără discriminări, transparent, previzibil și stabil și menținând deschise piețele pentru a asigura fluxul transfrontalier continuu de consumabile și echipamente medicale vitale, de produse agricole critice și de alte bunuri și servicii esențiale; |
| --- | --- |

J.

întrucât pandemia de COVID-19 a generat o criză complexă cu consecințe pe termen lung și a scos la iveală lipsa de reziliență a lanțurilor valorice globale pentru anumite produse esențiale, inclusiv echipamentele și dispozitivele medicale; întrucât criza a demonstrat că este nevoie de lanțuri de producție mai solide și mai reziliente, precum și de investiții în domenii strategice, pentru a îmbunătăți reziliența lanțurilor de aprovizionare din UE; întrucât rapoarte științifice atrag atenția asupra riscului crescut de pandemii la nivel mondial și de fenomene legate de schimbările climatice care vor avea un impact asupra relațiilor internaționale; întrucât miniștrii comerțului din statele G20 s-au angajat să combată impactul pandemiei de COVID-19 asupra comerțului internațional și a investițiilor, colaborând în continuare pentru asigurarea unui mediu comercial și investițional liber, echitabil, fără discriminări, transparent, previzibil și stabil și menținând deschise piețele pentru a asigura fluxul transfrontalier continuu de consumabile și echipamente medicale vitale, de produse agricole critice și de alte bunuri și servicii esențiale;

| K. | întrucât, la 14 martie 2020, Comisia a adoptat Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/402 (9), în cadrul unei proceduri de urgență, cu scopul de a asigura că exporturile de echipamente individuale de protecție (PPE) fac obiectul unei autorizații la export, în conformitate cu Regulamentul (UE) 2015/479, ca măsură temporară menită să ajute UE să facă față creșterii semnificative a cererii și să pregătească capacitatea operațională a UE de a acorda asistență țărilor terțe; |
| --- | --- |

K.

întrucât, la 14 martie 2020, Comisia a adoptat Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/402 (9), în cadrul unei proceduri de urgență, cu scopul de a asigura că exporturile de echipamente individuale de protecție (PPE) fac obiectul unei autorizații la export, în conformitate cu Regulamentul (UE) 2015/479, ca măsură temporară menită să ajute UE să facă față creșterii semnificative a cererii și să pregătească capacitatea operațională a UE de a acorda asistență țărilor terțe;

| L. | întrucât UE a negociat acorduri cuprinzătoare privind relațiile comerciale cu aproape toate țările din America Latină și zona Caraibilor, cu excepția Boliviei, a Cubei și a Venezuelei; |
| --- | --- |

L.

întrucât UE a negociat acorduri cuprinzătoare privind relațiile comerciale cu aproape toate țările din America Latină și zona Caraibilor, cu excepția Boliviei, a Cubei și a Venezuelei;

| M. | întrucât Parlamentul European a subliniat, în 2015 și în 2018, necesitatea integrării perspectivei de gen în politica comercială internațională a UE (10) și necesitatea includerii egalității de gen în acordurile comerciale (11); întrucât 36 de milioane de locuri de muncă din UE, dintre care 13,7 milioane sunt ocupate de femei, depinde de exporturile în afara UE; întrucât femeile sunt puternic subreprezentate în exporturile de produse din sectorul agricol și din cel al fabricației realizate de UE în afara Uniunii; întrucât doar una din cinci întreprinderi exportatoare din UE este condusă (adică deținută și/sau administrată) de o femeie, iar femeile reprezintă cel mult 30 % din forța de muncă din sectorul exporturilor; |
| --- | --- |

M.

întrucât Parlamentul European a subliniat, în 2015 și în 2018, necesitatea integrării perspectivei de gen în politica comercială internațională a UE (10) și necesitatea includerii egalității de gen în acordurile comerciale (11); întrucât 36 de milioane de locuri de muncă din UE, dintre care 13,7 milioane sunt ocupate de femei, depinde de exporturile în afara UE; întrucât femeile sunt puternic subreprezentate în exporturile de produse din sectorul agricol și din cel al fabricației realizate de UE în afara Uniunii; întrucât doar una din cinci întreprinderi exportatoare din UE este condusă (adică deținută și/sau administrată) de o femeie, iar femeile reprezintă cel mult 30 % din forța de muncă din sectorul exporturilor;

| N. | întrucât numeroase țări impun tarife vamale asupra dispozitivelor medicale, inclusiv asupra monitoarelor pentru pacienți, a echipamentelor de diagnosticare și a medicamentelor uzuale precum antibioticele, analgezicele sau insulina, și aproape toate țările percep tarife vamale asupra importurilor de săpun; întrucât tarifele vamale au fost majorate excesiv ca urmare a deciziei Statelor Unite de a impune taxe suplimentare asupra unor importuri din China în valoare de 370 de miliarde USD, care includ și anumite aspecte ale PPE; |
| --- | --- |

N.

întrucât numeroase țări impun tarife vamale asupra dispozitivelor medicale, inclusiv asupra monitoarelor pentru pacienți, a echipamentelor de diagnosticare și a medicamentelor uzuale precum antibioticele, analgezicele sau insulina, și aproape toate țările percep tarife vamale asupra importurilor de săpun; întrucât tarifele vamale au fost majorate excesiv ca urmare a deciziei Statelor Unite de a impune taxe suplimentare asupra unor importuri din China în valoare de 370 de miliarde USD, care includ și anumite aspecte ale PPE;

| O. | întrucât rapoartele științifice evidențiază intensificarea riscului de izbucnire a unor pandemii globale și a unor fenomene asociate schimbărilor climatice cu impact asupra relațiilor internaționale și concluzionează că modelele noastre economice au nevoie de o reformă profundă, în special în conformitate cu Acordul de la Paris privind schimbările climatice, |
| --- | --- |

O.

întrucât rapoartele științifice evidențiază intensificarea riscului de izbucnire a unor pandemii globale și a unor fenomene asociate schimbărilor climatice cu impact asupra relațiilor internaționale și concluzionează că modelele noastre economice au nevoie de o reformă profundă, în special în conformitate cu Acordul de la Paris privind schimbările climatice,

Contextul global

| 1. | constată că unele aspecte semnificative ale contextului global s-au schimbat și s-au dovedit a fi imprevizibile, generând tensiuni în ultimii doi ani; își reiterează sprijinul pentru un sistem comercial multilateral deschis, liber, bazat pe norme, previzibil și echitabil, care trebuie să fie protejat și promovat; subliniază că, în pofida climatului economic global dificil, UE a înregistrat un excedent de 84,6 miliarde EUR (în 2018) din comerțul cu bunuri realizat cu partenerii săi din cadrul acordurilor comerciale, în condițiile în care a înregistrat un deficit comercial general cu restul lumii în valoare de aproximativ 24,6 miliarde EUR; reamintește că peste 36 de milioane de locuri de muncă sunt susținute de exporturile realizate de UE către țări terțe; |
| --- | --- |

1.

| 2. | constată că, de la adoptarea de către Comisie, în 2015, a celei mai recente strategii comerciale, intitulată „Comerț pentru toți”, UE a încheiat și a început să aplice o serie de noi acorduri comerciale, în special Acordul economic și comercial cuprinzător UE-Canada (CETA), Acordul de parteneriat economic UE-Japonia (EPA) și acordurile de liber schimb UE-Singapore și UE-Vietnam; |
| --- | --- |

2.

| 3. | insistă că strategia comercială a UE trebuie să continue să promoveze interesele și valorile Uniunii atunci când se confruntă cu noi provocări la nivel mondial, să crească competitivitatea industriei din UE și să genereze creștere economică în conformitate cu obiectivele Pactului verde european; consideră, prin urmare, că o agendă multilaterală și pluridimensională ambițioasă, încheierea de acorduri echitabile și avantajoase pentru ambele părți, asigurarea unei reciprocități stricte, cu respectarea normelor și standardelor europene ridicate în sectoare sensibile, drepturile omului și protecția lor efectivă, eliminarea barierelor comerciale nejustificate și utilizarea instrumentelor de apărare comercială atunci când este necesar constituie cea mai bună modalitate de a face UE mai competitivă într-o lume globalizată; |
| --- | --- |

3.

| 4. | subliniază că relația noastră cu celelalte două superputeri comerciale, China și SUA, care reprezintă aproximativ 30 % dintre schimburile noastre comerciale, este esențială în ghidarea politicii comerciale a UE; insistă însă că UE ar trebui să își consolideze relația cu alte părți ale lumii, să își diversifice și să își îmbunătățească relațiile comerciale cu toți partenerii, inclusiv cu țările în curs de dezvoltare și cu țările cel mai puțin dezvoltate, și să depună eforturi pentru o ordine mondială multipolară; subliniază că trebuie evitată o dependență excesivă a economiei UE față de lanțurile de aprovizionare ale câtorva parteneri comerciali principali; |
| --- | --- |

4.

| 5. | subliniază că este necesar să se facă schimb de informații între statele membre; solicită ca statele membre să facă în continuare schimb de bune practici între ele și cu Comisia, cu scopul de a obține sinergii și de a îmbunătăți rezultatele; în acest sens, insistă și asupra necesității de a îmbunătăți strategiile de evaluare a acordurilor și este de părere că Comisia ar trebui să asigure o evaluare mai bună a impactului pentru fiecare acord comercial, care să fie realizată în timp de util de către organisme independente; |
| --- | --- |

5.

| 6. | salută transparența sporită a politicii comerciale; salută decizia Consiliului din 19 decembrie 2019 de a publica mandatul pentru negocierea acordurilor de parteneriat economic cu țările din Africa, zona Caraibilor și Pacific; își exprimă satisfacția în ceea ce privește eforturile recente ale noii Comisii de a informa cu mai multă regularitate Parlamentul în ceea ce privește stadiul negocierilor în curs, sporind astfel transparența activității Comisiei, de exemplu prin punerea la dispoziție a unor rapoarte detaliate privind comisiile de specialitate înființate în cadrul acordului CETA și al acordului cu Coreea de Sud; |
| --- | --- |

6.

| 7. | subliniază că Comisia Europeană și statele membre trebuie să lucreze la îmbunătățirea strategiei de comunicare a beneficiilor politicii comerciale a UE și la acțiuni de sensibilizare, pentru a ajunge în mod eficace la societate și la părțile interesate; reamintește că foile de parcurs îi oferă Comisiei ocazia de a comunica și de a explica motivele unei anumite inițiative și obiectivele acesteia, precum și de a colabora cu societatea și cu părțile interesate și de a primi feedback; este de părere că Comisia ar trebui să asigure transparența deplină a foilor de parcurs și a altor activități de consultare, pentru a maximiza impactul acestora și a garanta implicarea părților interesate; |
| --- | --- |

7.

| 8. | regretă impactul grav al pandemiei de COVID-19 și al restricțiilor de deplasare a persoanelor impuse de aceasta asupra economiei și a comerțului mondial, care au avut ca urmare reducerea atât a importurilor, cât și a exporturilor UE și întreruperea sau oprirea unor lanțuri de valoare; subliniază că UE trebuie să învețe din actuala pandemie, pentru a-și reduce vulnerabilitatea, în special pentru anumite sectoare strategice; este de părere că UE și statele sale membre trebuie să acționeze rapid pentru a utiliza politica comercială pe post de instrument pentru a permite redresarea economiei mondiale și a atenua recesiunea; este ferm convins că UE trebuie să își îmbunătățească autonomia strategică deschisă, asigurând în același timp un comerț bazat pe reguli în perioade de criză, și trebuie să evite măsurile care restricționează și/sau distorsionează comerțul și să conteste, în mod similar, astfel de măsuri din partea țărilor terțe, iar toate aceste aspecte ar trebui să fie abordate în mod specific în reexaminarea politicii comerciale; |
| --- | --- |

8.

| 9. | solicită progrese în ceea ce privește negocierile actuale și, în special, reînnoirea negocierilor pentru încheierea rapidă a unui acord plurilateral privind libera circulație a echipamentelor medicale; încurajează ferm toate țările să adere la Acordul OMC privind eliminarea tarifelor vamale la produsele farmaceutice (zero pentru zero) și este de părere că domeniul său de aplicare ar trebui extins la toate produsele farmaceutice și medicinale pentru a asigura comerțul transfrontalier la nivel mondial; solicită membrilor OMC să includă această problemă drept o prioritate pe ordinea de zi a următoarei reuniuni ministeriale a OMC, considerând acordurile comerciale o modalitate de a ajuta întreprinderile să își diversifice sursele; |
| --- | --- |

9.

| 10. | subliniază că UE trebuie să asigure fluxuri comerciale deschise și lanțuri valorice globale neîntrerupte și trebuie, prin urmare, să se abțină de la a aplica restricții la exporturile de PPE, în cazul cărora UE depinde de parteneri comerciali din țări terțe; îndeamnă statele membre care limitează circulația bunurilor critice pe piața internă să își ridice imediat restricțiile la export și solicită Comisiei să dea dovadă de toleranță zero față de aceste încălcări ale normelor pieței unice; consideră că UE trebuie să evalueze și să identifice cu grijă sectoarele critice și vulnerabilitățile societale pentru care trebuie să își asigure aprovizionarea cu produse și să vizeze stabilirea unor măsuri reparatorii eficace și proporționale în politica comercială; |
| --- | --- |

10.

| 11. | regretă pierderile economice cauzate de perturbarea comerțului internațional și a lanțurilor de aprovizionare mondiale, ca urmare a pandemiei de COVID-19, care ar putea avea un impact deosebit de puternic asupra țărilor în curs de dezvoltare; invită Comisia să se asigure că dispozițiile sale comerciale cu țările în curs de dezvoltare sprijină accesul la medicamente și la echipamente medicale; |
| --- | --- |

11.

| 12. | subliniază necesitatea de a ajuta producătorii din zonele rurale și de coastă să se adapteze la condițiile de pe piață în vremuri de criză, ca urmare a epidemiei de COVID-19, și să elaboreze strategii rapide de adaptare și de reziliență în contextul crizei provocate de coronavirus, pentru a asigura menținerea nivelurilor venitului de subzistență, asigurând, în același timp, gestionarea durabilă a ecosistemelor agricole, forestiere, marine și a celor bogate în biodiversitate; |
| --- | --- |

12.

OMC și cooperarea multilaterală

| 13. | subliniază că este un moment critic pentru promovarea unui multilateralism deschis, echitabil, echilibrat, sustenabil și bazat pe valori și pentru sprijinirea sistemului comercial global; regretă profund impasul în care se află OMC, care necesită măsuri active și angajament din partea tuturor membrilor OMC; își reiterează angajamentul de a apăra sistemul comercial multilateral bazat pe norme; |
| --- | --- |

13.

| 14. | subliniază importanța politică și economică primordială a sistemului multilateral și invită partenerii comerciali internaționali să depună eforturi pentru obținerea unui sistem deplin funcțional de soluționare a litigiilor în cadrul OMC și să continue o reformă ambițioasă condusă de UE; în acest sens, îndeamnă Comisia să negocieze noi norme pentru combaterea fenomenelor care denaturează comerțul, legate de politici și practici care nu se bazează pe piață, întreprinderi deținute de stat și subvenții industriale, care generează supracapacitate, și a politicilor și practicilor de transfer forțat de tehnologie și a furtului de proprietate intelectuală; încurajează membrii OMC să ajungă, în cadrul conferinței ministeriale care urmează să fie organizată în 2021, la un acord ambițios și echilibrat privind chestiunea subvențiilor pentru pescuit, care face de multă vreme obiectul discuțiilor, și să transmită un semnal clar că OMC este în continuare în măsură să își îndeplinească funcția de negociere; |
| --- | --- |

14.

| 15. | salută procedura provizorie multipartită de arbitraj în apel (MPIA), un nou sistem care va permite UE, împreună cu alți membri ai OMC participanți, să depășească blocajul actual în care se află organul de apel al OMC și le va permite membrilor participanți să păstreze un sistem funcțional de soluționare a litigiilor în două etape în cadrul OMC, în eventualitatea în care apar dispute între ei; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ia act de progresele înregistrate în timpul negocierilor sectoriale și plurilaterale în curs, în special privind reglementarea internă a serviciilor, comerțul electronic și facilitarea investițiilor; subliniază că aceste negocieri sectoriale sunt demersuri multilaterale bazate pe comunicarea comună, care ar trebui derulate cu scopul de a ajunge la un consens transversal la nivelul tuturor participanților; |
| --- | --- |

16.

| 17. | salută progresele înregistrate în ceea ce privește negocierile referitoare la tribunalul multilateral pentru investiții (MIC); observă că sistemul jurisdicțional în materie de investiții (ICS) este gândit ca o etapă în vederea realizării tribunalului multilateral pentru investiții; regretă progresele extrem de lente înregistrate de statele membre în ceea ce privește eliminarea tratatelor bilaterale de investiții și îndeamnă Comisia să acționeze acolo unde este necesar; |
| --- | --- |

17.

| 18. | își exprimă sprijinul ferm pentru cooperarea trilaterală în curs de desfășurare între UE, SUA și Japonia cu privire la limitarea practicilor de denaturare a pieței la nivel mondial; salută, în acest sens, declarația comună din 14 ianuarie 2020 privind subvențiile industriale; |
| --- | --- |

18.

Statele Unite

| 19. | regretă profund schimbarea semnificativă a direcției politicii comerciale a SUA din ultimii trei ani și își exprimă preocuparea cu privire la creșterea numărului măsurilor comerciale unilaterale, inclusiv recentele decizii adoptate de Departamentul de Comerț din SUA privind lansarea unor anchete suplimentare în temeiul secțiunii 232; regretă faptul că SUA și-a anunțat în mod oficial, la 4 noiembrie 2019, retragerea din Acordul de la Paris și reamintește că politica comercială comună a UE ar trebui să contribuie la promovarea realizării acestui acord; subliniază importanța relansării negocierilor dintre UE și SUA pentru soluționarea problemelor actuale, inclusiv a litigiilor; subliniază că este important ca negocierile să nu vizeze domeniul agriculturii și să se asigure monitorizarea și protecția corespunzătoare a sectorului pescuitului; |
| --- | --- |

19.

| 20. | reamintește că UE ar trebui să colaboreze în continuare cu SUA în calitate de partener, cu care trebuie să găsească soluții la chestiunile comerciale de interes comun, precum și la amenințări și la fricțiunile comerciale, inclusiv aplicarea extrateritorială a legilor adoptate de SUA care contravin dreptului internațional; subliniază că UE ar trebui să se implice în continuare în demersuri de restabilire a încrederii reciproce și a relațiilor comerciale apropiate, asigurând, în același timp, respectarea standardelor europene; este de părere că un acord comercial limitat cu SUA ar putea fi considerat un pas important; |
| --- | --- |

20.

| 21. | invită Comisia să identifice alături de omologii săi din SUA modalități de dezescaladare a tensiunilor comerciale transatlantice, inclusiv să găsească soluții negociate cu SUA privind chestiunea subvențiilor pentru aeronavele civile, în special în raport cu disputa Airbus-Boeing în curs, și să ajungă la un acord pentru a pune capăt impunerii ilegale de către SUA a unor tarife la oțel și aluminiu și a măsurilor ilegale antisubvenții și antidumping privind produsele alimentare, inclusiv măslinele coapte; îndeamnă Comisia să își intensifice eforturile în vederea unei reacții a UE coordonate și unitare; salută negocierile dintre UE și SUA cu privire la acceptarea reciprocă a rezultatelor evaluării conformității; încurajează Comisia să accelereze cooperarea și în alte domenii de interes comun, precum standardele și alte bariere netarifare, cu scopul de a facilita comerțul, a reduce obstacolele birocratice și a diminua costurile; |
| --- | --- |

21.

| 22. | regretă faptul că administrația actuală ia în considerare retragerea din Acordul general privind achizițiile publice; îndeamnă administrația să rămână parte la acest acord; |
| --- | --- |

22.

China

| 23. | observă că China reprezintă o piață a oportunităților datorită dimensiunii și creșterii sale economice, fiind al doilea partener comercial al UE, dar că întreprinderile din UE se confruntă cu numeroase bariere atunci când doresc să intre și să își desfășoare activitatea pe această piață, din cauză că economia chineză este condusă și subvenționată de stat, iar întreprinderile de stat beneficiază de un acces exclusiv sau de o poziție dominantă pe piață; condamnă toate tipurile de măsuri discriminatorii cu care se confruntă întreprinderile din UE în China; este de părere că o concurență loială între întreprinderile din UE și cele din China ar genera mai multe oportunități și mai multă inovare și invită Comisia să monitorizeze constant actele persistente de discriminare și să colaboreze cu autoritățile chineze pentru a elimina astfel de acțiuni și bariere; ia act de retragerea de către China, în mai 2019, a plângerii depuse la OMC împotriva UE în legătură cu statutul de economie planificată în contextul luptei antidumping; salută rezultatul procedurii de soluționare a litigiilor dintre UE și China, care marchează sfârșitul statutului Chinei de economie de piață, în acord cu poziția Parlamentului din mai 2016 (12); |
| --- | --- |

23.

| 24. | salută încheierea, la 6 noiembrie 2019, a negocierilor vizând un acord UE-China privind indicațiile geografice ca un pas pozitiv în direcția îmbunătățirii protecției produselor cu IG din UE în China și solicită ratificarea sa rapidă, precum și actualizarea legislației și consolidarea aplicării acesteia; insistă că acest acord dintre UE și China privind indicațiile geografice nu trebuie să fie încălcat ca urmare a acordului comercial de primă etapă dintre SUA și China; solicită Comisiei să monitorizeze situației accesului pe piață al produselor europene pe parcursul implementării acestui acord; observă că, potrivit celui mai recent raport privind protecția și aplicarea drepturilor de proprietate intelectuală (DPI), peste 80 % dintre confiscările de produse contrafăcute și piratate vizează mărfuri provenite din China și că această situație s-a înregistrat atât în 2018, cât și în 2019; solicită Comisiei să exploreze instrumente suplimentare de abordare a acestor aspecte și să garanteze o protecție deplină a DPI; |
| --- | --- |

24.

| 25. | încurajează Comisia să încheie negocierile privind un acord de investiții ambițios cu China, incluzând un capitol efectiv privind comerțul și dezvoltarea durabilă, care înlătură toate barierele din calea deschiderii piețelor în China; așteaptă cu interes încheierea negocierilor până la finalul anului 2020, astfel cum s-a convenit la summitul UE-China din 2019; este ferm convins însă că ar trebui să se acorde prioritate conținutului acordului și nu rapidității cu care va fi încheiat; |
| --- | --- |

25.

| 26. | este revoltat de raportul Institutului Australian de Politică Strategică, publicat în februarie 2020, care prezintă dovezi privind exploatarea lucrătorilor uiguri în fabricile din China, inclusiv în fabrici care aparțin lanțului valoric al întreprinderilor din UE; este profund preocupat de relatările privind efectele inițiativei „O centură, un drum” asupra drepturilor omului în China și în Pakistan; solicită Comisiei să folosească toate mijloacele pe care le are la dispoziție pentru a pune capăt exploatării uigurilor; solicită întreprinderilor europene să pună capăt oricărei forme de implicare în încălcarea drepturilor omului de către China; insistă ca munca forțată a uigurilor să fie exclusă din lanțurile de aprovizionare pentru produsele importate pe piața comună; |
| --- | --- |

26.

Noul parteneriat cu Africa

| 27. | salută publicarea comunicării comune privind o strategie cuprinzătoare UE-Africa; invită UE să interacționeze mai mult cu țările africane pentru a crea un parteneriat eficace și solid, în acord cu aspectele legate de comerț din Agenda 2063 privind strategia de dezvoltare africană, care să promoveze dezvoltarea, creșterea economică durabilă și securitatea alimentară pe continentul african; subliniază că cifrele din recentul raport din 10 februarie 2020 privind sistemul generalizat de preferințe tarifare (SGP) pentru perioada 2018-2019 arată o creștere a ratei de utilizare a preferințelor de către țările care beneficiază de sistem; invită Comisia să își intensifice sprijinul tehnic și economic oferit prin intermediul măsurilor de ajutor pentru comerțul dintre UE și țările africane, precum și între țările africane; constată, în acest sens, că ajutorul pentru comerț ar trebui să constituie o componentă-cheie a relațiilor comerciale cu Africa în perioada care va urma crizei provocate de pandemia de COVID-19; |
| --- | --- |

27.

| 28. | salută progresele înregistrate în direcția punerii în aplicare a zonei continentale africane de liber schimb (ACFTA), care urmărește să asigure o piață continentală unică pentru bunuri și servicii, cu libera circulație a persoanelor și a investițiilor; salută sprijinul acordat de UE pentru înființarea noului Observator Comercial al Uniunii Africane; solicită continuarea sprijinului UE pentru ACFTA în conformitate cu Alianța Africa-Europa pentru investiții și locuri de muncă sustenabile; solicită aplicarea adecvată și aprofundarea acordurilor de parteneriat economic (APE) existente, în scopul stimulării comerțului și al investițiilor; salută intrarea în vigoare a acordurilor de parteneriat economic cu Africa de Est și de Sud și cu Comunitatea de Dezvoltare a Africii Australe și a acordurilor de parteneriat economic cu Ghana și Côte d’Ivoire și regretă lipsa progreselor în ratificarea celorlalte acorduri de parteneriat economic regionale; își exprimă sprijinul pentru viziunea descrisă în discursul privind starea Uniunii din 2018, referitoare la un acord comercial între continente, care ar trebui să constituie un parteneriat economic între parteneri egali, în vederea creării unor beneficii reciproce și a sprijinirii în continuare a realizării obiectivelor de dezvoltare durabilă (ODD), precum și a susținerii dezvoltării unor lanțuri valorice locale și regionale competitive și a unor sisteme fiscale reziliente; |
| --- | --- |

28.

| 29. | subliniază, de asemenea, că este important ca APE să fie monitorizate în comun, cu sprijinul partenerilor locali și al organizațiilor societății civile; invită Comisia să efectueze o analiză aprofundată a APE actuale cu privire la aspecte precum economiile locale, piețele forței de muncă, pierderea biodiversității, despăduririle și acapararea terenurilor, pentru a stabili dacă sunt necesare modificări; |
| --- | --- |

29.

Țările în curs de dezvoltare

| 30. | subliniază că comerțul poate reprezenta un instrument important pentru realizarea ODD prin contribuția sa la reducerea sărăciei; în acest scop, scoate în evidență necesitatea de a se concentra pe ALS reciproc avantajoase, pe diversificarea exporturilor, pe adăugarea de valoare și pe întreprinderile mici și mijlocii (IMM) și microîntreprinderi; subliniază că UE s-a angajat să desfășoare o politică comercială solidă, eficace și credibilă, care va constitui baza unui sistem comercial multilateral echitabil, deschis, bazat pe norme și incluziv, asigurând condiții de concurență echitabile în interesul tuturor țărilor, inclusiv al celor în curs de dezvoltare, ceea ce este esențial pentru integrarea în continuare a țărilor în curs de dezvoltare în lanțurile valorice mondiale; reamintește că politica comercială și de dezvoltare a UE ar trebui să contribuie la integrarea regională și la includerea și creșterea importanței țărilor în curs de dezvoltare în cadrul lanțurilor valorice mondiale; |
| --- | --- |

30.

| 31. | subliniază că țările în curs de dezvoltare sunt cel mai afectate de fenomenul evaziunii fiscale, care privează statele anual de miliarde de euro în venituri publice; solicită includerea, în acordurile comerciale cu țările în curs de dezvoltare, a unor dispoziții care să contribuie la combaterea fluxurilor financiare ilicite și a evaziunii fiscale practicate de corporații și multinaționale, cu scopul de a se asigura că impozitele se plătesc acolo unde sunt create profiturile și valoarea economică reală, și de a elimina erodarea bazei impozabile și transferul profiturilor; |
| --- | --- |

31.

Japonia, Singapore și Vietnam

| 32. | salută intrarea în vigoare a ALS UE-Japonia la 1 februarie 2019 și constată că, potrivit primelor elemente furnizate după un an de punere în aplicare (13), exporturile UE către Japonia au crescut cu 6,6 % comparativ cu aceeași perioadă a anului precedent; |
| --- | --- |

32.

| 33. | salută intrarea în vigoare a acordului comercial UE-Singapore la 21 noiembrie 2019; salută progresele înregistrate în ceea ce privește implementarea acordului UE-Vietnam și solicită progrese continue și rapide, îndeosebi în înființarea de instituții comune și ratificarea convențiilor principale ale OIM rămase neratificate și în angajamentul față de chestiunile legate de drepturile omului, îndemnând Comisia să asigure aplicarea lor efectivă în cooperare cu SEAE; invită statele membre să ratifice Acordul UE-Vietnam privind protecția investițiilor, astfel încât acesta să poată intra în vigoare, alături de Acord de liber schimb UE-Vietnam, cât mai curând posibil; constată că, în 2018, UE a exportat în Vietnam produse în valoare de aproximativ 13,8 miliarde EUR și arată că ALS și acordurile internaționale de parteneriat bazate pe norme vor asigura previzibilitate și respectarea statului de drept pentru investitori și, totodată, vor crește pozitiv exporturile în ambele sensuri și vor crea stabilitate și încredere pentru IMM-uri; consideră că aceste acorduri reprezintă un pas înainte către încheierea unui ALS cu întreaga regiune a Asociației Națiunilor din Asia de Sud-Est (ASEAN); |
| --- | --- |

33.

| 34. | subliniază că aceste trei acorduri consolidează dinamica strategică a Uniunii Europene într-o zonă-cheie a lumii, caracterizată printr-o creștere rapidă a populației și a veniturilor, cu oportunități semnificative pentru operatorii noștri; consideră, de asemenea, că, prin prezența sa mai puternică, Uniunea Europeană ar putea crea o alternativă la dominația chineză din zonă; |
| --- | --- |

34.

America Latină și zona Caraibilor

| 35. | subliniază importanța consolidării relațiilor comerciale și politice reciproc avantajoase cu America Latină; reamintește că Uniunea Europeană și America Latină mențin o cooperare strânsă, date fiind legăturile lor istorice, culturale și economice, America Latină și zona Caraibilor (ALC) reprezentând al cincilea partener comercial al UE din punctul de vedere al volumului fluxurilor comerciale; consideră că prezența UE în această regiune este fundamentală atât din perspectiva extinderii cooperării pe baza unor valori comune, cât și ca vector de urmărire a politicii de acțiune externă a UE, în special în ceea ce privește consolidarea sistemului comercial multilateral bazat pe norme; invită Comisia să își clarifice intențiile în raport cu viitoarele acorduri comerciale și de asociere în ceea ce privește problema divizării textului; |
| --- | --- |

35.

| 36. | subliniază importanța modernizării recent încheiate a acordului de asociere UE-Mexic și a încheierii acordului de asociere UE-Mercosur, ambele având potențialul de a ne aprofunda parteneriatul strategic cu America Latină, de a crea oportunități suplimentare în cadrul relațiilor noastre comerciale cu aceste țări și de a contribui la diversificarea lanțurilor de aprovizionare pentru economia europeană; este de părere că acordul de asociere dintre UE și Mercosur reprezintă cel mai mare acord „între blocuri” din categoria sa și are potențialul de a crea o zonă de piață deschisă reciproc avantajoasă care cuprinde aproximativ 800 de milioane de cetățeni; atrage atenția că acest acord, ca toate acordurile comerciale ale UE, trebuie să asigure condiții de concurență loială și să garanteze respectarea standardelor și a modurilor de producție europene; subliniază că acordul conține un capitol privind dezvoltarea durabilă, care trebuie aplicat, transpus în practică și evaluat integral în mod obligatoriu, precum și angajamente specifice în ceea ce privește drepturile legate de muncă și de protecția mediului, inclusiv în ceea ce privește punerea în aplicare a Acordului de la Paris privind schimbările climatice și normele de aplicare conexe; subliniază că acordul UE-Mercosur nu poate fi ratificat în forma actuală; |
| --- | --- |

36.

| 37. | este convins că modernizarea acordului de asociere cu Chile va contribui la îmbunătățirea în continuare a prezenței UE în întreaga regiune și la promovarea unei agende comerciale internaționale bazate pe dezvoltare durabilă, pe o protecție sporită a standardelor de muncă și de mediu și pe respectarea drepturilor omului; solicită Comisiei să se asigure că negocierile în curs respectă aceste principii și că se poate ajunge la un acord în timp util; |
| --- | --- |

37.

Negocierile în curs privind ALS

| 38. | solicită urmărirea unei agende ambițioase la negocierea ALS, îndeosebi cu Australia și Noua Zeelandă, Tunisia, Maroc și Indonezia, și în acord cu Pactul verde, ținând cont de natura sensibilă a unor produse agricole cum ar fi carnea de vită, carnea de oaie, produsele lactate și fructele; își reiterează apelul pentru deschiderea rapidă a unor negocieri privind investițiile cu Taiwanul și invită Comisia să lanseze un studiu preliminar; |
| --- | --- |

38.

| 39. | adoptă o abordare pragmatică a chestiunii relațiilor comerciale cu Regatul Unit, care ar trebui să fie cuprinzătoare și ambițioase, vizând stabilirea la zero a tarifelor vamale și a contingentelor, și ar trebui să aibă la bază principiile privind comerțul, investițiile și competitivitatea stabilite în recomandarea sa din 18 iunie 2020 referitoare la negocierile pentru un nou parteneriat cu Regatul Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord (14); observă că în declarația politică din 17 octombrie 2019 sprijinită de Regatul Unit se afirmă că viitorul parteneriat economic se va baza pe dispoziții care să asigure condiții echitabile pentru o concurență deschisă și loială, mai ales dacă nu se ajunge la niciun acord până la finalul anului 2020; arată că statele membre ale UE sunt exportatoare nete către Regatul Unit, iar găsirea unei soluții satisfăcătoare pentru ambele părți trebuie să constituie o prioritate, vizând asigurarea respectării și protecției intereselor exportatorilor și investitorilor din UE; solicită Comisiei să îmbunătățească competitivitatea societăților comerciale și a IMM-urilor din UE; |
| --- | --- |

39.

| 40. | încurajează Comisia să profite de impulsul creat de retragerea Regatului Unit pentru a optimiza politicile UE, a elimina birocrația excesivă și a crește competitivitatea societăților și a IMM-urilor europene; subliniază că ALS cu Regatul Unit ar trebui să aibă drept scop să permită un acces pe piață și o facilitare a comerțului cât mai apropiate posibil, pentru a reduce la minimum perturbările și a asigura condiții de concurență echitabile; |
| --- | --- |

40.

Punerea în aplicare a acordurilor de liber schimb

| 41. | ia act de rezultatul prezentat în raportul Comisiei privind punerea în aplicare a acordurilor de liber schimb (ALS), în special cu Coreea de Sud, America Centrală/ America Latină, Canada și cu partenerii estici; subliniază că acordurile comerciale ale UE au un istoric clar, în majoritatea cazurilor, de atingere a obiectivului lor principal constând în crearea de posibilități semnificative pe piețele comerciale din țări terțe pentru exportatorii din UE; subliniază, cu toate acestea, că estimările Comisiei indică o creștere a impactului economic negativ al barierelor comerciale și investiționale ca urmare a tendinței protecționiste; solicită Comisiei să continue să realizeze o evaluare ex post, inclusiv în ceea ce privește sustenabilitatea, a impactului acordurilor comerciale asupra economiei noastre; |
| --- | --- |

41.

| 42. | încurajează Comisia să caute în permanență modalități de îmbunătățire a relațiilor comerciale și să aprofundeze în continuare integrarea economică cu țările Parteneriatului estic, în special în cazul celor trei țări asociate; |
| --- | --- |

42.

| 43. | reamintește evoluțiile pozitive în ceea ce privește acordul comercial dintre UE și Canada (CETA); constată că, în primul său an calendaristic complet de punere în aplicare, comerțul bilateral cu bunuri, inclusiv cu produse agroalimentare, a crescut cu 10,3 %, în comparație cu media ultimilor trei ani; reamintește că excedentul comercial al UE cu Canada a crescut cu 60 % și a creat noi șanse pentru exportatorii noștri; mai reamintește că, după intrarea provizorie în vigoare a acordului, cele două părți au creat un parteneriat solid, adăugând textului inițial recomandări importante privind comerțul, acțiunile climatice și Acordul de la Paris, comerțul și genul și IMM-urile, ceea ce demonstrează dinamica punerii în aplicare a unui acord comercial; invită Comisia să transmită Parlamentului date mai recente privind exporturile realizate de IMM-urile din UE și sustenabilitatea globală a acordului; reamintește importanța consolidării punerii în aplicare și a monitorizării capitolului privind comerțul și dezvoltarea durabilă; |
| --- | --- |

43.

| 44. | își reiterează îngrijorarea în legătură cu rata scăzută de utilizare a preferințelor la exporturile UE semnalată de unii dintre partenerii preferențiali ai UE, ceea ce denotă beneficiile limitate pe care le are o strategie de bilateralism comercial pentru operatorii economici mai mici; constată, mai ales, o diferență considerabilă în ceea ce privește utilizarea preferințelor pentru exporturile Uniunii către diferiți parteneri comerciali și aproape nicio diferență în ceea ce privește utilizarea preferințelor pentru importurile UE de la diferiți parteneri comerciali; invită Comisia să analizeze în continuare utilizarea preferințelor și să propună noi instrumente inovatoare și soluții practice; subliniază importanța unor reguli de origine flexibile, raționalizate și simple în această privință; solicită Comisiei să simplifice demersurile în direcția unor strategii mai eficace de promovare comercială și de comunicare și să valorifice pe deplin potențialul delegațiilor UE din întreaga lume, în colaborare cu statele membre; |
| --- | --- |

44.

| 45. | subliniază că numărul mare de bariere comerciale și necomerciale și divergențele actuale în ceea ce privește nivelul și calitatea controalelor, procedurile vamale și politicile de sancțiuni la punctele de intrare ale UE în uniunea vamală duc adesea la denaturarea fluxurilor comerciale, ceea ce pune în pericol integritatea pieței unice; prin urmare, îndeamnă Comisia să abordeze această problemă, asigurându-se că întreprinderile pot concura într-o manieră loială, în condiții echitabile; |
| --- | --- |

45.

| 46. | subliniază că protejarea indicațiilor geografice este unul dintre elementele de ofensivă ale Uniunii în negocierile legate de acordurile comerciale și evidențiază că este important ca partenerii UE să respecte dispozițiile respective; invită Comisia să asigure o mai bună respectare a acestor dispoziții în acordurile comerciale existente și viitoare; |
| --- | --- |

46.

| 47. | solicită Comisiei să analizeze în special efectele cumulate ale ALS-urilor UE asupra deturnării fluxurilor comerciale, atât pentru UE, cât și pentru țările partenere, și să compare rezultatele cu evaluările individuale ale impactului și cu cifrele reale; |
| --- | --- |

47.

| 48. | subliniază importanța implicării în special a parlamentelor naționale, a societății civile și a sectorului privat al tuturor părților în negocierile comerciale; solicită participarea mai amplă și consultarea partenerilor sociali și a societății civile în negocierea și punerea în aplicare a acordurilor comerciale, în special în cadrul grupurilor consultative interne, al căror rol de monitorizare ar putea fi extins la toate părțile acordurilor comerciale și nu numai la capitolele privind comerțul și dezvoltarea durabilă; |
| --- | --- |

48.

Comerț și dezvoltare durabilă

| 49. | reamintește poziția sa exprimată în raportul său anterior referitor la punerea în aplicare a politicii comerciale comune; subliniază că planul de acțiune în 15 puncte din 27 februarie 2018, întocmit de serviciile Comisiei, reprezintă o bază bună de reflecție pentru a îmbunătăți punerea în aplicare a capitolului privind comerțul și dezvoltarea durabilă; arată că acordurile de nouă generație conțin clauze privind drepturile omului și capitole privind dezvoltarea durabilă a căror punere în aplicare deplină și integrală vizează garantarea și respectarea drepturilor omului, a valorilor Uniunii și a normelor sociale, de muncă și de mediu la un nivel ridicat; ia act de evaluarea capitolelor privind DD din raportul Comisiei privind punerea în aplicare a acordurilor de liber schimb și solicită aplicarea oportună a dispozițiilor în vigoare privind comerțul și dezvoltarea durabilă; solicită Comisiei să elaboreze o metodologie precisă și specifică de monitorizare și evaluare a punerii în aplicare a acestor capitole, dat fiind faptul că evaluarea lor nu se poate face pe baza unor date exclusiv cantitative; invită Comisia să prezinte propuneri privind modalitățile de consolidare a punerii în aplicare a capitolului privind dezvoltarea durabilă din acordurile comerciale; |
| --- | --- |

49.

| 50. | ia act de inițiativa lansată de DG JUST din cadrul Comisiei cu privire la obligația de diligență pentru întreprinderi, inclusiv luarea în considerare a acesteia în acordurile comerciale ale UE, precum și un mecanism care să asigure o punere în aplicare eficace; subliniază că propunerea privind obligația de diligență ar trebui să asigure faptul că aceste măsuri nu vor crea încă o sarcină pentru IMM-urile europene, nici nu vor reduce competitivitatea acestora; |
| --- | --- |

50.

| 51. | invită din nou Comisia și statele membre să se implice în mod constructiv în negocierile referitoare la un tratat ONU cu caracter juridic obligatoriu privind corporațiile transnaționale și alte întreprinderi din perspectiva respectării drepturilor omului, cu scopul de a asigura accesul la justiție al victimelor încălcărilor drepturilor omului și de a le permite să solicite despăgubiri; |
| --- | --- |

51.

| 52. | salută inițiativa Comisiei privind un Pact verde european și subliniază că aceasta ar trebui susținută activ de o strategie comercială a UE care să fie echilibrată din punct de vedere ecologic, economic și social; salută angajamentul Comisiei de face din respectarea Acordului de la Paris privind schimbările climatice o „clauză esențială” a acordurilor comerciale; |
| --- | --- |

52.

| 53. | observă că abordarea actuală contribuie deja la gestionarea problemelor de nerespectare a obligațiilor; totuși, invită Comisia să fie mai atentă și să tragă învățăminte din experiența anterioară, așa cum s-a întâmplat la instituirea unui grup special, la solicitarea UE, în cadrul ALS UE-Coreea, ca urmare a faptului că Coreea de Sud nu a ratificat convențiile Organizației Internaționale a Muncii (OIM) privind drepturile lucrătorilor, mai ales libertatea de asociere și negocierile colective; |
| --- | --- |

53.

| 54. | reamintește că eforturile timpurii ale Comisiei și Parlamentului în negocierile comerciale cu Mexicul și Vietnamul au încurajat cu succes ratificarea de către ambele țări în noiembrie 2018 și, respectiv, în iunie 2019, a Convenției nr. 98 a OIM privind dreptul de organizare și negocierile colective; felicită ambele țări pentru un pas atât de important; invită Comisia să monitorizeze progresele în ceea ce privește celelalte convenții ale OIM, și să instituie fără întârziere comisia interparlamentară convenită în cadrul ALS UE-Vietnam, acordând o atenție deosebită interzicerii muncii copiilor; regretă că Vietnamul nu a ratificat convenția nr. 87 ale OIM privind libertatea de asociere; invită Comisia să monitorizeze îndeaproape situația și să solicite consultări cu guvernul vietnamez, dacă acesta nu depune eforturi continue și susținute pentru a o ratifica, așa cum se prevede în acord; |
| --- | --- |

54.

| 55. | reamintește că este nevoie de un plan de acțiune eficace pentru a pune în aplicare obiectivul toleranței zero pentru munca copiilor în cadrul ALS-urilor, prin construirea unui parteneriat solid cu ONG-urile și cu autoritățile naționale cu scopul de a dezvolta alternative sociale și economice solide pentru familii și lucrători, în coerență cu măsurile adoptate în temeiul politicii de dezvoltare a UE; |
| --- | --- |

55.

| 56. | consideră că capitolele privind comerțul și dezvoltarea durabilă din acordurile comerciale ar trebui să fie unul dintre factorii ce impulsionează dimensiunea externă a Pactului verde european; subliniază că orice nou mecanism de ajustare a emisiilor de carbon ar trebui să fie compatibil cu normele OMC, precum și cu acordurile de liber schimb ale UE; subliniază că întreprinderile din UE nu ar trebui să fie dezavantajate din punct de vedere concurențial; |
| --- | --- |

56.

| 57. | observă că politica comercială și de investiții a UE ar trebui utilizată ca o pârghie pentru gestionarea responsabilă a lanțurilor de aprovizionare, lucru ce presupune asigurarea faptului că întreprinderile respectă drepturile omului, drepturile lucrătorilor și standardele de mediu și că există acces la justiție; ia act de angajamentele Comisiei de a prezenta o propunere legislativă până în 2021; |
| --- | --- |

57.

| 58. | invită Comisia să asigure aplicarea și monitorizarea eficientă a condițiilor în materie de drepturi ale omului legate de preferințele comerciale unilaterale, cum ar fi SPG sau SPG+; subliniază că politica comercială a UE ar trebui să contribuie la combaterea comerțului ilegal, a defrișărilor și a degradării pădurilor; |
| --- | --- |

58.

| 59. | consideră că ar trebui luată pe deplin în considerare dimensiunea comercială a COP15 la Convenția privind diversitatea biologică a ONU; reamintește rezoluția sa din 16 ianuarie 2020 referitoare la cea de a 15-a reuniune a Conferinței părților (COP15) la Convenția privind diversitatea biologică (15), în care invită Comisia și statele membre să colaboreze activ cu țările terțe, în special prin intermediul instrumentelor lor de acțiune externă, cum ar fi Instrumentul de vecinătate, cooperare pentru dezvoltare și cooperare internațională (IVCDCI), pentru a promova și a stabili obiective în materie de protecție a biodiversității, măsuri de conservare și de refacere și guvernanță, în special în toate acordurile multilaterale și acordurile comerciale, precum și măsuri împotriva neconformității; prin urmare, invită Comisia să includă în toate acordurile comerciale viitoare capitole cu caracter executoriu privind comerțul și dezvoltarea durabilă; |
| --- | --- |

59.

| 60. | cere ca, pe lângă convențiile fundamentale uzuale ale OIM, UE să își îndemne partenerii economici să ratifice și să pună în aplicare și Convenția nr. 189 privind lucrătorii casnici, Convenția nr. 156 privind lucrătorii cu responsabilități familiale și Convenția nr. 190 privind violența și hărțuirea; |
| --- | --- |

60.

Apărarea intereselor comerciale ale UE

| 61. | reamintește că eforturile pentru menținerea comerțului bazat pe norme trebuie să joace un rol esențial în strategia noastră comercială și, în acest context, salută adoptarea, în 2018, a pachetului legislativ privind modernizarea instrumentelor de apărare comercială și noul mecanism de examinare a investițiilor străine directe (ISD); subliniază că acest mecanism de examinare urmărește cooperarea și, eventual, restricționarea investițiilor străine în sectoare strategice, cu scopul de a proteja Uniunea și statele sale membre; invită Comisia să asigure punerea în aplicare efectivă a instrumentelor de apărare comercială pentru a proteja industria europeană de practici de piață neloiale și să evalueze și să consolideze instrumentele de protecție, pentru a le face mai receptive la circumstanțele extraordinare și mai bine adaptate pentru a consolida industria europeană, prin anticiparea eficace a perturbărilor pieței ca urmare a fluxurilor comerciale; evidențiază necesitatea unei examinări și cooperări solide în contextul post-COVID-19, în care unele sectoare strategice ale UE ar putea fi supuse presiunilor; subliniază, însă, că noul mecanism de examinare a ISD nu ar trebui să fie folosit niciodată ca măsură protecționistă; salută Cartea albă privind subvențiile străine și invită Comisia să prezinte o propunere legislativă, după caz, dacă instrumentele actuale se dovedesc a fi insuficiente; |
| --- | --- |

61.

| 62. | constată că, în prezent, se înregistrează o creștere semnificativă a importurilor de oțel din China și din alte țări terțe, fapt ce afectează puternic industria europeană și pune în pericol un număr mare de locuri de muncă; evidențiază faptul că procesul de revizuire a actualelor măsuri de salvgardare privind importurile de produse din oțel trebuie să prevadă reducerea contingentelor existente în funcție de supracapacitățile importate și să elimine posibilitatea de a transfera contingentele nefolosite; |
| --- | --- |

62.

| 63. | salută faptul că Comisia a anunțat numirea, la începutul anului 2020, a unui responsabil cu aplicarea dispozițiilor în materie comercială care să monitorizeze și să îmbunătățească respectarea acordurilor comerciale ale UE; constată că normele prevăzute de acordurile comerciale ale UE ar trebui puse în aplicare în mod corespunzător, pentru a asigura eficacitatea acestora și a combate denaturările pieței; reliefează că acest post nou creat trebuie să se axeze pe punerea în aplicare și pe asigurarea respectării acordurilor noastre comerciale, precum și pe nerespectarea angajamentelor privind accesul pe piață și comerțul și dezvoltarea durabilă; este de părere că responsabilul cu aplicarea dispozițiilor în materie comercială nu ar trebui numai să monitorizez obligațiile de protecție a mediului și a forței de muncă prevăzute de acordurile comerciale ale UE cu țări terțe și să asigure respectarea acestora, ci și să se axeze pe punerea în aplicare a tuturor capitolelor acordurilor comerciale, pentru a garanta că sunt utilizate la potențial maxim; invită Comisia să furnizeze clarificări suplimentare privind acest rol; |
| --- | --- |

63.

| 64. | invită Consiliul să ajungă rapid la un acord privind Instrumentul pentru achiziții publice internaționale, cu scopul de a asigura securitate juridică, reciprocitate și condiții de concurență echitabile pentru operatorii din UE; solicită să se prevadă un catalog mondial al produselor medicale de urgență de primă necesitate, astfel ca, pe viitor, furnizorii din țări terțe să nu comită abuzuri în comerțul internațional în timpul unei pandemii mondiale; constată că piețele de achiziții publice ale Uniunii sunt cele mai deschise din lume și că anumite țări terțe oferă un acces foarte limitat pe piețele de achiziții publice; subliniază că este important să se promoveze reciprocitatea și beneficiile reciproce importanța în domeniul accesului pe piețe și al achizițiilor publice, în avantajul întreprinderilor din UE; |
| --- | --- |

64.

| 65. | subliniază că trebuie să se instituie mecanisme adecvate de examinare a investițiilor în toate statele membre, pentru a proteja împotriva riscurilor la adresa securității și a ordinii publice; încurajează statele membre care nu dispun încă de mecanisme de examinare să stabilească soluții temporare și invită Comisia să sprijine în mod activ astfel de eforturi; |
| --- | --- |

65.

| 66. | reliefează că investițiile străine directe în UE și achiziția de infrastructură medicală și de alte elemente-cheie de infrastructură de către investitorii străini pot submina eforturile UE de a combate pandemia de COVID-19 în Europa; salută, în acest sens, comunicarea Comisiei privind orientările adresate statelor membre în perspectiva aplicării Regulamentului privind examinarea investițiilor străine directe; îndeamnă statele membre care nu au instituit încă un mecanism de examinare să facă acest lucru cât mai repede; invită, de asemenea, toate statele membre să folosească toate instrumentele pe care le au la dispoziție pentru a se asigura că sunt instituite mecanisme eficace în vederea evaluării potențialelor investiții și achiziții din perspectiva amenințărilor la adresa infrastructurii medicale critice din UE și să ia măsuri de atenuare sau de blocare, după cum este necesar; |
| --- | --- |

66.

| 67. | reiterează că trebuie să se asigure condiții de concurență echitabile între industriile europene, care pun în aplicare standarde climatice, de mediu, ecologice și sociale ambițioase, și partenerii comerciali care nu urmăresc aceleași standarde ridicate; consideră, așadar, că este urgent nevoie de un mecanism de ajustare la frontieră a emisiilor de dioxid de carbon compatibil cu normele OMC, care să consolideze acțiunile climatice la nivel global și să protejeze industriile europene de concurența neloială; |
| --- | --- |

67.

| 68. | invită liderii UE și Comisia să ia decizii îndrăznețe cu privire la reforma sistemului de resurse proprii ale UE, inclusiv prin introducerea unui coș de noi resurse proprii; își reafirmă poziția, menționată în raportul intermediar privind cadrul financiar multianual (CFM), privind lista de potențiali candidați la statutul de noi resurse proprii: o bază fiscală consolidată comună a societăților, impozitarea serviciilor digitale, o taxă pe tranzacțiile financiare, venituri din sistemul de comercializare a certificatelor de emisii, o contribuție pentru materiale plastice și un mecanism de ajustare la frontieră a emisiilor de dioxid de carbon compatibil cu normele OMC (16); |
| --- | --- |

68.

| 69. | este îngrijorat de extinderea continuă a mecanismelor de arbitraj între investitori și state prin acordurile de investiții; reamintește că aceste sisteme judiciare paralele sunt menite să favorizeze interesele și drepturile întreprinderilor, dar nu și respectarea obligațiilor și a responsabilităților acestora, și pot periclita spațiul de manevră la nivel de politici al statelor și dreptul lor legitim de a adopta reglementări; denunță faptul că societățile de avocatură au început să promoveze activități de consiliere pentru investitorii străini privind inițierea procedurilor de arbitraj ca urmare a măsurilor guvernamentale determinate de pandemia de COVID-19; solicită un moratoriu asupra tuturor cererilor de arbitraj referitoare la măsuri ce vizează dimensiunea sanitară, cea economică și cea socială a pandemiei și efectele acesteia; |
| --- | --- |

69.

| 70. | solicită să se relanseze negocierile pentru Acordul privind bunurile de mediu și solicită Comisiei să propună modificări unilaterale ale tarifelor vamale aplicate pentru bunurile de mediu, dacă se constată că acestea contribuie la atingerea obiectivelor Pactului verde european; |
| --- | --- |

70.

| 71. | solicită să se extindă dimensiunea externă a inițiativelor de economie circulară (17) în relațiile noastre cu țările terțe, prin cooperare în domeniul reglementării și dialog; |
| --- | --- |

71.

Comerțul cu servicii și comerțul digital

| 72. | salută negocierile multilaterale în curs de desfășurare cu privire la domenii-cheie ale comerțului cu servicii, și anume reglementarea la nivel național și facilitarea investițiilor; constată că menținerea unei prezențe comerciale într-o țară terță este modul predominant de furnizare a comerțului cu servicii și a comerțului electronic; |
| --- | --- |

72.

| 73. | subliniază că UE este de departe cel mai mare exportator mondial de servicii și că serviciile reprezintă aproximativ 70 % din PIB-ul UE; evidențiază în special reziliența relativă a comerțului cu servicii pe perioada crizei provocate de pandemia de COVID-19 și subliniază rolul acestuia în redresarea economică în Europa; |
| --- | --- |

73.

| 74. | subliniază că trebuie facilitate eforturile internaționale de redresare prin comerțul deschis și loial, inclusiv comerțul digital, ceea ce necesită un moratoriu asupra taxelor vamale asupra transmisiilor electronice; sprijină declarația comună a OMC privind comerțul electronic care pledează în favoarea unor norme globale în acest domeniu; solicită deschidere către un rezultat semnificativ în vederea facilitării fluxului de date la nivel transfrontalier și a combaterii barierelor nejustificate din calea comerțului prin mijloace electronice, în deplină conformitate cu legislația UE privind protecția vieții private și protecția datelor, inclusiv cu Regulamentul general privind protecția datelor (GDPR), precum și să se utilizeze flexibilitatea oferită de directivele de negociere; salută faptul că aceste negocieri aduc laolaltă un număr foarte mare de membri ai OMC și cere ca ele să rămână cât mai deschise și favorabile incluziunii; |
| --- | --- |

74.

IMM-urile

| 75. | constată că IMM-urile reprezintă aproximativ 30 % din valoarea exporturilor de bunuri din UE și peste 80 % din valoarea tuturor întreprinderilor exportatoare de bunuri din UE, dar totuși doar 5 % din IMM-uri sunt active la nivel internațional, ceea ce înseamnă că marea majoritate a acestora depind de vitalitatea pieței interne; sprijină ideea potrivit căreia din toate acordurile de liber schimb propuse ar trebui să facă parte un capitol specific privind IMM-urile, cum s-a întâmplat în cazul acordului UE-Japonia și al acordului modernizat cu Mexicul, și că ar trebui să se țină seama de IMM-uri la revizuirea acordurilor de liber schimb existente; observă că barierele din calea comerțului și birocrația sunt deosebit de împovărătoare pentru IMM-uri; invită Comisia să își continue eforturile de sprijinire a întreprinderilor mici și mijlocii și a microîntreprinderilor (MIMM), acordând o atenție specială și prevăzând măsuri specifice pentru cele conduse de femei; invită UE și statele sale membre să acorde o atenție specială circumstanțelor deosebite ale MIMM-urilor conduse de femei atunci când înființează servicii de asistență la exporturi, pentru a profita de oportunitățile create de ALS și pentru a consolida serviciile, tehnologiile și infrastructurile (cum ar fi accesul la internet) care prezintă o importanță deosebită pentru capacitarea economică a femeilor și pentru MIMM-urile conduse de femei; |
| --- | --- |

75.

| 76. | solicită Comisiei ca, în colaborare cu statele membre, cu întreprinderile și cu părțile interesate, să faciliteze utilizarea și înțelegerea regulilor de origine pentru IMM-uri; reamintește Comisiei obiectivul său de a lansa, la începutul anului 2020, un instrument specific de autoevaluare a originii pentru IMM-uri pe platforma Access2Market, pentru a ajuta întreprinderile să evalueze dacă un produs poate beneficia de preferințe în cadrul unui anumit acord comercial al UE, în scopul de a facilita utilizarea de către IMM-uri a preferințelor din cadrul acordurilor comerciale ale UE, astfel încât IMM-urile să beneficieze, în cele din urmă, de toate avantajele acordurilor comerciale și de accesul la piețe din străinătate, cu ajutorul furnizării de informații ușor de înțeles, actualizate și practice privind politica comercială și mai ales acordurile de liber schimb; invită din nou Comisia să monitorizeze efectele politicii sale comerciale asupra IMM-urilor, deoarece acestea joacă un rol vital în comerțul internațional, reamintind că, din cauza dimensiunilor și a resurselor lor limitate, costurile administrative și birocrația afectează în mod disproporționat IMM-urile; |
| --- | --- |

76.

Genul și comerțul

| 77. | reliefează posibilitatea ca acordurile de liber schimb ale UE să promoveze egalitatea de gen și să consolideze poziția economică a femeilor în țările terțe și invită Comisia să combată exploatarea femeilor; invită Comisia și Consiliul să propună să se negocieze un capitol anume consacrat egalității de gen în acordurile comerciale și de investiții ale UE; susține recomandările privind genul și comerțul elaborate de Comitetul ministerial comun UE-Canada de a crea o platformă care să poată promova înțelegerea modului în care acordurile comerciale pot contribui la egalitatea de gen; |
| --- | --- |

77.

| 78. | ia act de faptul că cele 26 de evaluări ale impactului asupra dezvoltării durabile finalizate până în iunie 2017 nu conțin nicio statistică specifică privind comerțul și genul și că nici raportul de punere în aplicare pentru anul 2018 nu conține niciun fel de date; insistă că trebuie să se înceapă colectarea de date defalcate în funcție de gen și se așteaptă ca următorul raport să conțină date cuprinzătoare privind impactul acordurilor de liber schimb, în conformitate cu angajamentul asumat de Comisie; evidențiază, în acest sens, evaluarea bazată pe gen efectuată de Canada drept o bună practică ce merită pusă în aplicare; |
| --- | --- |

78.

| 79. | invită Comisia să se asigure că grupurile consultative interne au o componență echilibrată din punctul de vedere al genului și că în cadrul fiecărui ALS se stabilește o comisie pentru comerț și gen pentru a depista lipsurile și, la fel ca în cazul ALS Canada-Israel, pentru a se asigura că mecanismul de soluționare a litigiilor se aplică și în cazul aspectelor legate de gen; |
| --- | --- |

79.

o

o o

| 80. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, parlamentelor naționale, precum și Comitetului Economic și Social European și Comitetului Regiunilor. |
| --- | --- |

80.

---

(1)  Texte adoptate, P8_TA(2018)0230.

(2)  Texte adoptate, P8_TA(2018)0477.

(3)  JO C 307, 30.8.2018, p. 109.

(4)  JO C 101, 16.3.2018, p. 30.

(5)  JO C 101, 16.3.2018, p. 19.

(6)  JO C 407, 4.11.2016, p. 2.

(7)  Texte adoptate, P8_TA(2018)0066.

(8)  https://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2020/february/tradoc_158619.pdf

(9)  JO L 771, 15.3.2020, p. 1.

(10)  Rezoluția Parlamentului European din 9 iunie 2015 referitoare la Strategia UE pentru egalitatea între femei și bărbați post-2015.

(11)  Rezoluția Parlamentului European din 13 martie 2018 referitoare la egalitatea de gen în acordurile comerciale ale UE.

(12)  Rezoluția Parlamentului European din 12 mai 2016 referitoare la statutul de economie de piață al Chinei, JO C 76, 28.2.2018, p. 43.

(13)  https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/ro/ip_20_161

(14)  Texte adoptate, P9_TA(2020)0152.

(15)  Texte adoptate, P9_TA(2020)0015.

(16)  A se vedea Rezoluția Parlamentului European din 15 mai 2020 referitoare la noul cadru financiar multianual, resursele proprii și planul de redresare – Texte adoptate, P9_TA(2020)0124.

(17)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/RO/TXT/HTML/?uri=CELEX:52020DC0098&from=RO

---

Joi, 8 octombrie 2020

| 29.9.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 395/28 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 395/28

---

P9_TA(2020)0255

Obiecție la un act de punere în aplicare: Specificațiile pentru dioxidul de titan (E 171)

Rezoluția Parlamentului European din 8 octombrie 2020 referitoare la proiectul de regulament al Comisiei de modificare a anexei la Regulamentul (UE) nr. 231/2012 de stabilire a specificațiilor pentru aditivii alimentari enumerați în anexele II și III la Regulamentul (CE) nr. 1333/2008 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește specificațiile pentru dioxidul de titan (E 171) (D066794/04 – 2020/2795(RPS))

(2021/C 395/03)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul de regulament al Comisiei de modificare a anexei la Regulamentul (UE) nr. 231/2012 de stabilire a specificațiilor pentru aditivii alimentari enumerați în anexele II și III la Regulamentul (CE) nr. 1333/2008 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește specificațiile pentru dioxidul de titan (E 171) (D066794/04, |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de regulament al Comisiei de modificare a anexei la Regulamentul (UE) nr. 231/2012 de stabilire a specificațiilor pentru aditivii alimentari enumerați în anexele II și III la Regulamentul (CE) nr. 1333/2008 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește specificațiile pentru dioxidul de titan (E 171) (D066794/04,

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1333/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 decembrie 2008 privind aditivii alimentari (1), în special articolul 14, |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1333/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 decembrie 2008 privind aditivii alimentari (1), în special articolul 14,

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1331/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 decembrie 2008 de instituire a unei proceduri comune de autorizare pentru aditivii alimentari, enzimele alimentare și aromele alimentare (2), în special articolul 7 alineatul (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1331/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 decembrie 2008 de instituire a unei proceduri comune de autorizare pentru aditivii alimentari, enzimele alimentare și aromele alimentare (2), în special articolul 7 alineatul (5),

| — | având în vedere raportul de sinteză emis la 13 mai 2019 de Comitetul permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul de sinteză emis la 13 mai 2019 de Comitetul permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale (3),

| — | având în vedere declarația adoptată de Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară (EFSA) la 10 mai 2019 și publicată la 12 iunie 2019 (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația adoptată de Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară (EFSA) la 10 mai 2019 și publicată la 12 iunie 2019 (4),

| — | având în vedere articolul 5a alineatul (3) litera (b) și alineatul (5) din Decizia 1999/468/CE a Consiliului din 28 iunie 1999 de stabilire a normelor privind exercitarea competențelor de executare conferite Comisiei (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 5a alineatul (3) litera (b) și alineatul (5) din Decizia 1999/468/CE a Consiliului din 28 iunie 1999 de stabilire a normelor privind exercitarea competențelor de executare conferite Comisiei (5),

| — | având în vedere articolul 112 alineatele (2) și (3) și alineatul (4) litera (c) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 112 alineatele (2) și (3) și alineatul (4) litera (c) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere propunerea de rezoluție a Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară, |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de rezoluție a Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară,

| A. | întrucât Regulamentul (CE) nr. 1333/2008 stabilește norme privind aditivii alimentari utilizați în produsele alimentare în vederea asigurării funcționării eficiente a pieței interne și, totodată, a unui nivel înalt de protecție a sănătății populației și a unui nivel înalt de protecție a consumatorilor, inclusiv protecția intereselor consumatorilor și practici echitabile în comerțul de produse alimentare, ținând seama, după caz, de protecția mediului; |
| --- | --- |

A.

întrucât Regulamentul (CE) nr. 1333/2008 stabilește norme privind aditivii alimentari utilizați în produsele alimentare în vederea asigurării funcționării eficiente a pieței interne și, totodată, a unui nivel înalt de protecție a sănătății populației și a unui nivel înalt de protecție a consumatorilor, inclusiv protecția intereselor consumatorilor și practici echitabile în comerțul de produse alimentare, ținând seama, după caz, de protecția mediului;

| B. | întrucât Regulamentul (CE) nr. 1331/2008 prevede o procedură comună pentru evaluarea și autorizarea aditivilor alimentari, printre altele, care contribuie la libera circulație a alimentelor în cadrul Uniunii și la un nivel ridicat de protecție a sănătății umane, precum și la un nivel ridicat de protecție a consumatorilor, inclusiv protecția intereselor consumatorilor; |
| --- | --- |

B.

întrucât Regulamentul (CE) nr. 1331/2008 prevede o procedură comună pentru evaluarea și autorizarea aditivilor alimentari, printre altele, care contribuie la libera circulație a alimentelor în cadrul Uniunii și la un nivel ridicat de protecție a sănătății umane, precum și la un nivel ridicat de protecție a consumatorilor, inclusiv protecția intereselor consumatorilor;

Utilizarea dioxidului de titan (E 171) în produsele alimentare

| C. | întrucât dioxidul de titan (E 171) este un aditiv alimentar parțial fabricat din nanoparticule și se găsește în principal în alimente cum ar fi produsele de cofetărie, prăjituri, deserturi, înghețată, biscuiți, batoane de ciocolată, produse de panificație și de patiserie; întrucât principala sa funcție este aceea de a conferi culoarea albă sau opacitatea produselor; |
| --- | --- |

C.

întrucât dioxidul de titan (E 171) este un aditiv alimentar parțial fabricat din nanoparticule și se găsește în principal în alimente cum ar fi produsele de cofetărie, prăjituri, deserturi, înghețată, biscuiți, batoane de ciocolată, produse de panificație și de patiserie; întrucât principala sa funcție este aceea de a conferi culoarea albă sau opacitatea produselor;

| D. | întrucât dioxidul de titan (E 171) este utilizat în principal în produsele alimentare care sunt foarte consumate de copii, cum ar fi guma de mestecat, bomboanele, ciocolata și înghețata, ceea ce ridică semne de întrebare cu privire la posibila expunere ridicată a acestui segment vulnerabil al populației; |
| --- | --- |

D.

întrucât dioxidul de titan (E 171) este utilizat în principal în produsele alimentare care sunt foarte consumate de copii, cum ar fi guma de mestecat, bomboanele, ciocolata și înghețata, ceea ce ridică semne de întrebare cu privire la posibila expunere ridicată a acestui segment vulnerabil al populației;

Evaluarea riscurilor pentru siguranță

| E. | întrucât avizul științific din 28 iunie 2016 al EFSA (6) privind dioxidul de titan (E 171) a subliniat deja lipsa de date care împiedică evaluarea completă a riscurilor asociate acestui aditiv; întrucât incertitudinile privind siguranța dioxidului de titan (E 171) rezultă parțial din faptul că producătorii nu au furnizat datele necesare pentru efectuarea evaluării riscurilor; |
| --- | --- |

E.

întrucât avizul științific din 28 iunie 2016 al EFSA (6) privind dioxidul de titan (E 171) a subliniat deja lipsa de date care împiedică evaluarea completă a riscurilor asociate acestui aditiv; întrucât incertitudinile privind siguranța dioxidului de titan (E 171) rezultă parțial din faptul că producătorii nu au furnizat datele necesare pentru efectuarea evaluării riscurilor;

| F. | întrucât un număr semnificativ de publicații științifice recente (7) au pus sub semnul întrebării siguranța dioxidului de titan (E 171) și au evidențiat riscurile potențiale legate de consumul acestuia; |
| --- | --- |

F.

întrucât un număr semnificativ de publicații științifice recente (7) au pus sub semnul întrebării siguranța dioxidului de titan (E 171) și au evidențiat riscurile potențiale legate de consumul acestuia;

| G. | întrucât avizul Agenției Naționale pentru Securitatea Sanitară a Alimentației, Mediului și Muncii din Franța (ANSES) din 12 aprilie 2019 (8) a identificat posibile efecte cancerigene ale dioxidului de titan (E 171), printre alte efecte negative, și a concluzionat că persistă incertitudinile științifice privind siguranța dioxidului de titan (E 171) și lacunele în materie de date, ceea ce înseamnă că orice preocupări cu privire la toxicitatea potențială a dioxidului de titan (E 171) pentru consumatori nu pot fi eliminate; întrucât Oficiul pentru Evaluarea Riscurilor și Cercetare din Țările de Jos (BuRO) (9) a evidențiat, de asemenea, lacune și incertitudini în ceea ce privește datele; |
| --- | --- |

G.

întrucât avizul Agenției Naționale pentru Securitatea Sanitară a Alimentației, Mediului și Muncii din Franța (ANSES) din 12 aprilie 2019 (8) a identificat posibile efecte cancerigene ale dioxidului de titan (E 171), printre alte efecte negative, și a concluzionat că persistă incertitudinile științifice privind siguranța dioxidului de titan (E 171) și lacunele în materie de date, ceea ce înseamnă că orice preocupări cu privire la toxicitatea potențială a dioxidului de titan (E 171) pentru consumatori nu pot fi eliminate; întrucât Oficiul pentru Evaluarea Riscurilor și Cercetare din Țările de Jos (BuRO) (9) a evidențiat, de asemenea, lacune și incertitudini în ceea ce privește datele;

| H. | întrucât cea mai recentă declarație a EFSA privind dioxidul de titan (E 171) în alimente (10) face trimitere la avizul ANSES și recunoaște, de asemenea, o serie de incertitudini cu privire la siguranța utilizării sale; |
| --- | --- |

H.

întrucât cea mai recentă declarație a EFSA privind dioxidul de titan (E 171) în alimente (10) face trimitere la avizul ANSES și recunoaște, de asemenea, o serie de incertitudini cu privire la siguranța utilizării sale;

| I. | întrucât 19 oameni de știință din opt țări s-au întâlnit în februarie 2016 la Agenția Internațională pentru Cercetare în Domeniul Cancerului (IARC), la Lyon, Franța, pentru a reevalua carcinogenicitatea dioxidului de titan (E 171) și a concluzionat că acesta ar trebui clasificat drept posibil cancerigen pentru oameni (și anume, grupa 2B) (11); |
| --- | --- |

I.

întrucât 19 oameni de știință din opt țări s-au întâlnit în februarie 2016 la Agenția Internațională pentru Cercetare în Domeniul Cancerului (IARC), la Lyon, Franța, pentru a reevalua carcinogenicitatea dioxidului de titan (E 171) și a concluzionat că acesta ar trebui clasificat drept posibil cancerigen pentru oameni (și anume, grupa 2B) (11);

| J. | întrucât Institutul Național pentru Securitate și Sănătate în Muncă (NIOSH) din SUA a stabilit că expunerea la dioxidul de titan ultrafin (E 171) ar trebui considerată drept un potențial agent cancerigen profesional (12); |
| --- | --- |

J.

întrucât Institutul Național pentru Securitate și Sănătate în Muncă (NIOSH) din SUA a stabilit că expunerea la dioxidul de titan ultrafin (E 171) ar trebui considerată drept un potențial agent cancerigen profesional (12);

Decizii privind gestionarea riscurilor

| K. | întrucât, ca urmare a avizului ANSES și a declarației EFSA ulterioare care nu a putut înlătura preocupările, guvernul francez a adoptat un decret prin care se interzic vânzările de produse alimentare care conțin dioxid de titan (E 171) începând cu 1 ianuarie 2020, ca măsură de precauție pentru a proteja sănătatea consumatorilor; |
| --- | --- |

K.

întrucât, ca urmare a avizului ANSES și a declarației EFSA ulterioare care nu a putut înlătura preocupările, guvernul francez a adoptat un decret prin care se interzic vânzările de produse alimentare care conțin dioxid de titan (E 171) începând cu 1 ianuarie 2020, ca măsură de precauție pentru a proteja sănătatea consumatorilor;

| L. | întrucât, în pofida acestui context, în loc să propună eliminarea treptată a utilizării dioxidului de titan (E 171) în produsele alimentare, Comisia a prezentat un proiect de regulament de modificare a definiției și a specificațiilor acestui aditiv alimentar, în care se permite în continuare introducerea și menținerea legală pe piață a dioxidului de titan (E 171); |
| --- | --- |

L.

întrucât, în pofida acestui context, în loc să propună eliminarea treptată a utilizării dioxidului de titan (E 171) în produsele alimentare, Comisia a prezentat un proiect de regulament de modificare a definiției și a specificațiilor acestui aditiv alimentar, în care se permite în continuare introducerea și menținerea legală pe piață a dioxidului de titan (E 171);

| M. | întrucât orice decizie de a nu interzice dioxidul de titan (E 171) de pe piață dezavantajează întreprinderile care au ales să aplice principiul precauției și au înlocuit sau au eliminat dioxidul de titan (E 171) din produsele lor; |
| --- | --- |

M.

întrucât orice decizie de a nu interzice dioxidul de titan (E 171) de pe piață dezavantajează întreprinderile care au ales să aplice principiul precauției și au înlocuit sau au eliminat dioxidul de titan (E 171) din produsele lor;

Principiul precauției și „alți factori”

| N. | întrucât articolul 191 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) consacră principiul precauției ca unul dintre principiile fundamentale ale Uniunii; |
| --- | --- |

N.

întrucât articolul 191 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) consacră principiul precauției ca unul dintre principiile fundamentale ale Uniunii;

| O. | întrucât articolul 168 alineatul (1) din TFUE prevede că „[î]n definirea și punerea în aplicare a tuturor politicilor și acțiunilor Uniunii se asigură un nivel ridicat de protecție a sănătății umane”; |
| --- | --- |

O.

întrucât articolul 168 alineatul (1) din TFUE prevede că „[î]n definirea și punerea în aplicare a tuturor politicilor și acțiunilor Uniunii se asigură un nivel ridicat de protecție a sănătății umane”;

| P. | întrucât peste 85 000 de cetățeni din întreaga Europă au semnat deja o petiție (13) pentru a sprijini interdicția franceză a dioxidului de titan (E 171) și au solicitat punerea în aplicare a principiului precauției, având în vedere incertitudinile legate de aditivii alimentari care nu au un scop nutrițional și care pot prezenta un risc pentru consumatori; |
| --- | --- |

P.

întrucât peste 85 000 de cetățeni din întreaga Europă au semnat deja o petiție (13) pentru a sprijini interdicția franceză a dioxidului de titan (E 171) și au solicitat punerea în aplicare a principiului precauției, având în vedere incertitudinile legate de aditivii alimentari care nu au un scop nutrițional și care pot prezenta un risc pentru consumatori;

| Q. | întrucât aprobarea aditivilor alimentari poate ține cont de alți factori relevanți pentru subiectul în cauză, inclusiv factorii societali, economici, tradiționali, etici și de mediu, principiul precauției și fezabilitatea controalelor, astfel cum se menționează în Regulamentul (CE) nr. 1331/2008; |
| --- | --- |

Q.

întrucât aprobarea aditivilor alimentari poate ține cont de alți factori relevanți pentru subiectul în cauză, inclusiv factorii societali, economici, tradiționali, etici și de mediu, principiul precauției și fezabilitatea controalelor, astfel cum se menționează în Regulamentul (CE) nr. 1331/2008;

Condiții de autorizare și alternative

| R. | întrucât articolul 6 din Regulamentul (CE) nr. 1333/2008 prevede că un aditiv alimentar poate fi autorizat numai dacă utilizarea acestuia este sigură, justificată din punct de vedere tehnologic și dacă utilizarea sa nu induce în eroare consumatorul, ci, dimpotrivă, îi aduce beneficii; |
| --- | --- |

R.

întrucât articolul 6 din Regulamentul (CE) nr. 1333/2008 prevede că un aditiv alimentar poate fi autorizat numai dacă utilizarea acestuia este sigură, justificată din punct de vedere tehnologic și dacă utilizarea sa nu induce în eroare consumatorul, ci, dimpotrivă, îi aduce beneficii;

| S. | întrucât dioxidul de titan (E 171) este utilizat doar în scopuri estetice, nu are nicio valoare nutrițională și nu îndeplinește nicio funcție tehnologică benefică în produsele alimentare; |
| --- | --- |

S.

întrucât dioxidul de titan (E 171) este utilizat doar în scopuri estetice, nu are nicio valoare nutrițională și nu îndeplinește nicio funcție tehnologică benefică în produsele alimentare;

| T. | întrucât nu există o necesitate tehnologică convingătoare pentru utilizarea dioxidului de titan (E 171), iar mulți producători de alimente și comercianți cu amănuntul care își desfășoară activitatea pe piața franceză au reușit să elimine dioxidul de titan (E 171) din produsele lor în conformitate cu decretul francez de suspendare a introducerii pe piață a produselor alimentare care conțin acest aditiv (14); întrucât unele companii multinaționale s-au angajat să elimine dioxidul de titan (E 171) din portofoliul lor alimentar (15); |
| --- | --- |

T.

întrucât nu există o necesitate tehnologică convingătoare pentru utilizarea dioxidului de titan (E 171), iar mulți producători de alimente și comercianți cu amănuntul care își desfășoară activitatea pe piața franceză au reușit să elimine dioxidul de titan (E 171) din produsele lor în conformitate cu decretul francez de suspendare a introducerii pe piață a produselor alimentare care conțin acest aditiv (14); întrucât unele companii multinaționale s-au angajat să elimine dioxidul de titan (E 171) din portofoliul lor alimentar (15);

| U. | întrucât majoritatea statelor membre s-au confruntat până în prezent cu dificultăți în aplicarea cerinței de etichetare a nanoparticulelor din produsele alimentare; întrucât testele efectuate de grupurile de consumatori în Spania, Belgia, Italia și Germania au descoperit nanoparticule de dioxid de titan (E 171) în proporții mai mari de 50 %, fără ca aditivul să fie etichetat ca „nano” (16), inclusiv în alimente cum ar fi dulciurile, gumele de mestecat și prăjiturile consumate frecvent de copii și de alte categorii vulnerabile ale populației, |
| --- | --- |

U.

întrucât majoritatea statelor membre s-au confruntat până în prezent cu dificultăți în aplicarea cerinței de etichetare a nanoparticulelor din produsele alimentare; întrucât testele efectuate de grupurile de consumatori în Spania, Belgia, Italia și Germania au descoperit nanoparticule de dioxid de titan (E 171) în proporții mai mari de 50 %, fără ca aditivul să fie etichetat ca „nano” (16), inclusiv în alimente cum ar fi dulciurile, gumele de mestecat și prăjiturile consumate frecvent de copii și de alte categorii vulnerabile ale populației,

| 1. | se opune adoptării proiectului de regulament al Comisiei; |
| --- | --- |

1.

| 2. | consideră că acest proiect de regulament al Comisiei nu este compatibil cu scopul și conținutul Regulamentelor (CE) nr. 1333/2008 și (CE) nr. 1331/2008; |
| --- | --- |

2.

| 3. | consideră că autorizarea în continuare a introducerii și comercializării dioxidului de titan (E 171) pe piață ca aditiv alimentar contravine dispozițiilor articolului 6 din Regulamentul (CE) nr. 1333/2008 și poate avea efecte negative asupra sănătății consumatorilor europeni; |
| --- | --- |

3.

| 4. | solicită Comisiei să își retragă proiectul de regulament; |
| --- | --- |

4.

| 5. | invită Comisia să aplice principiul precauției și să elimine dioxidul de titan (E 171) din lista de aditivi alimentari autorizați a Uniunii; |
| --- | --- |

5.

| 6. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

6.

---

(1)  JO L 354, 31.12.2008, p. 16.

(2)  JO L 354, 31.12.2008, p. 1.

(3)  https://ec.europa.eu/food/sites/food/files/safety/docs/reg-com_toxic_20190513_sum.pdf

(4)  Declarația EFSA privind reexaminarea riscurilor legate de expunerea la aditivul alimentar dioxid de titan (E 171), efectuată de Agenția Națională pentru Securitatea Sanitară a Alimentației, Mediului și Muncii din Franța (ANSES), EFSA Journal, 2019, 17(6):5714, https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/5714

(5)  JO L 184, 17.7.1999, p. 23.

(6)  Reevaluarea dioxidului de titan (E 171) ca aditiv alimentar, EFSA Journal, 2016, 14(9):4545, https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/4545

(7)  A se vedea lista întocmită de Avicenn de „Publicații academice recente privind efectele adverse ale nanoparticulelor de E 171 și/sau TiO2 prin expunere orală”, disponibilă la adresa http://veillenanos.fr/wakka.php?wiki=RisQIngestionNpTiO2/download&file=20190911AvicennE171recentpublications.pdf; Skocaj, M., Filipic, M., Petkovic, J. și Novak, S., „Titanium dioxide in our everyday life; is it safe?” (Dioxidul de titan în viața noastră de zi cu zi: este o substanță sigură?), Radiology and Oncology, decembrie 2011, 45(4): 227–247, https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC3423755/; Pinget, G., et al, „Impact of the Food Additive Titanium Dioxide (E171) on Gut Microbiota-Host Interaction” [Impactul aditivului alimentar dioxid de titan (E171) asupra interacțiunii dintre flora microbiană intestinală și gazda], Frontiers in Nutrition, 14 mai 2019, https://www.frontiersin.org/articles/10.3389/fnut.2019.00057/full

(8)  Avizul Agenției Naționale pentru Securitatea Sanitară a Alimentației, Mediului și Muncii din Franța (ANSES) privind riscurile asociate ingestiei aditivului alimentar E171, disponibil la adresa https://www.anses.fr/en/system/files/ERCA2019SA0036EN.pdf

(9)  https://www.nvwa.nl/documenten/consument/eten-drinken-roken/overige-voedselveiligheid/risicobeoordelingen/advies-van-buro-over-de-mogelijke-gezondheidseffecten-van-het-voedseladditief-titaniumdioxide-e171

(10)  Declarația EFSA privind reexaminarea riscurilor legate de expunerea la aditivul alimentar dioxid de titan (E 171), efectuată de Agenția Națională pentru Securitatea Sanitară a Alimentației, Mediului și Muncii din Franța (ANSES), EFSA Journal, 2019, 17(6):5714, https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/10.2903/j.efsa.2019.5714

(11)  „Carbon Black, Titanium Dioxide, and Talc” (Negru-de-fum, dioxid de titan și talc), IARC Monographs on the Evaluation of Carcinogenic Risks to Humans, Volumul 93, https://publications.iarc.fr/Book-And-Report-Series/Iarc-Monographs-On-The-Identification-Of-Carcinogenic-Hazards-To-Humans/Carbon-Black-Titanium-Dioxide-And-Talc-2010

(12)  „Occupational Exposure to Titanium Dioxide” (Expunerea profesională la dioxidul de titan), Current Intelligence Bulletin 63, https://www.cdc.gov/niosh/docs/2011-160/pdfs/2011-160.pdf

(13)  https://you.wemove.eu/campaigns/support-the-french-ban-on-potentially-harmful-food-additive-e171

(14)  Cel puțin 340 de produse alimentare care conțin dioxid de titan (E 171) au fost reformulate pentru a deveni „libere de E 171” într-o perioadă foarte scurtă de timp, potrivit inventarului online (neexhaustiv) elaborat de Agir pour l’Environnement, https://infonano.agirpourlenvironnement.org/liste-verte/. Producătorii mai mici, care s-ar putea confrunta cu obstacole tehnologice mai mari decât operatorii mai mari, au primit sprijin din partea organizațiilor lor profesionale pentru a elimina dioxidul de titan (E 171) din produsele lor, conform unui comunicat de presă din 2018 al Ministerului Economiei și Finanțelor din Franța, https://www.economie.gouv.fr/files/files/directions_services/dgccrf/presse/communique/2018/CP_Nanoparticules201804.pdf

(15)  https://www.centerforfoodsafety.org/press-releases/4550/top-candy-company-mars-commits-to-phasing-out-harmful-nanoparticles-from-food-products

(16)  Inclusiv Altroconsumo în Italia, OCU în Spania, Test-Achats în Belgia și UFC – Que Choisir în Franța.

---

| 29.9.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 395/32 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 395/32

---

P9_TA(2020)0256

Obiecție la un act de punere în aplicare: Nivelurile maxime de acrilamidă din anumite produse alimentare pentru sugari și copii de vârstă mică

Rezoluția Parlamentului European din 8 octombrie 2020 referitoare la proiectul de regulament al Comisiei de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1881/2006 în ceea ce privește nivelurile maxime de acrilamidă din anumite produse alimentare pentru sugari și copii de vârstă mică (D067815/03 – 2020/2735(RPS))

(2021/C 395/04)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul de regulament al Comisiei de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1881/2006 în ceea ce privește nivelurile maxime de acrilamidă din anumite produse alimentare pentru sugari și copii de vârstă mică (D067815/03, |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de regulament al Comisiei de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1881/2006 în ceea ce privește nivelurile maxime de acrilamidă din anumite produse alimentare pentru sugari și copii de vârstă mică (D067815/03,

| — | având în vedere Regulamentul (CEE) nr. 315/93 al Consiliului din 8 februarie 1993 de stabilire a procedurilor comunitare privind contaminanții din alimente (1), în special articolul 2 alineatul (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CEE) nr. 315/93 al Consiliului din 8 februarie 1993 de stabilire a procedurilor comunitare privind contaminanții din alimente (1), în special articolul 2 alineatul (3),

| — | având în vedere Regulamentul Comisiei (UE) 2017/2158 din 20 noiembrie 2017 de stabilire a măsurilor de diminuare și a nivelurilor de referință pentru reducerea prezenței acrilamidei în produsele alimentare (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul Comisiei (UE) 2017/2158 din 20 noiembrie 2017 de stabilire a măsurilor de diminuare și a nivelurilor de referință pentru reducerea prezenței acrilamidei în produsele alimentare (2),

| — | având în vedere avizul științific privind acrilamida din produsele alimentare adoptat de Grupul pentru contaminanții din lanțul alimentar (CONTAM) din cadrul Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară (EFSA) la 30 aprilie 2015 și publicat la 4 iunie 2015 (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul științific privind acrilamida din produsele alimentare adoptat de Grupul pentru contaminanții din lanțul alimentar (CONTAM) din cadrul Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară (EFSA) la 30 aprilie 2015 și publicat la 4 iunie 2015 (3),

| — | având în vedere articolul 5a alineatul (3) litera (b) din Decizia 1999/468/CE a Consiliului din 28 iunie 1999 de stabilire a normelor privind exercitarea competențelor de executare conferite Comisiei (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 5a alineatul (3) litera (b) din Decizia 1999/468/CE a Consiliului din 28 iunie 1999 de stabilire a normelor privind exercitarea competențelor de executare conferite Comisiei (4),

| — | având în vedere articolul 112 alineatele (2) și (3) și alineatul (4) litera (c) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 112 alineatele (2) și (3) și alineatul (4) litera (c) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere propunerea de rezoluție a Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară, |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de rezoluție a Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară,

Considerații generale

| A. | întrucât acrilamida este un compus chimic prezent în produsele alimentare care se formează pe baza asparaginei și a zaharurilor, substanțe prezente în mod natural în timpul prelucrării la temperatură înaltă, cum ar fi prăjirea, torefierea și coacerea; |
| --- | --- |

A.

întrucât acrilamida este un compus chimic prezent în produsele alimentare care se formează pe baza asparaginei și a zaharurilor, substanțe prezente în mod natural în timpul prelucrării la temperatură înaltă, cum ar fi prăjirea, torefierea și coacerea;

| B. | întrucât consumatorii sunt expuși la acrilamidă prin alimentele produse industrial, cum ar fi chipsurile, pâinea, biscuiții și cafeaua, dar și prin gătirea la domiciliu, de exemplu, atunci când prăjesc pâine sau cartofi prăjiți; |
| --- | --- |

B.

întrucât consumatorii sunt expuși la acrilamidă prin alimentele produse industrial, cum ar fi chipsurile, pâinea, biscuiții și cafeaua, dar și prin gătirea la domiciliu, de exemplu, atunci când prăjesc pâine sau cartofi prăjiți;

| C. | întrucât sugarii, copiii de vârstă mică și alți copii constituie categoria de vârstă cea mai expusă, dată fiind greutatea lor corporală redusă și, prin urmare, sunt în mod specific vulnerabili; întrucât este bine cunoscut faptul că, din cauza raportului mai mare dintre greutatea ficatului și cea corporală, copiii au un metabolism mai intens, ceea ce duce la o mai mare probabilitate ca glicidamida (metabolitul acrilamidei, care se formează prin biotransformare) să se formeze cu o viteză mai mare la copii, sporind riscul de toxicitate a acrilamidei la copii (5); |
| --- | --- |

C.

întrucât sugarii, copiii de vârstă mică și alți copii constituie categoria de vârstă cea mai expusă, dată fiind greutatea lor corporală redusă și, prin urmare, sunt în mod specific vulnerabili; întrucât este bine cunoscut faptul că, din cauza raportului mai mare dintre greutatea ficatului și cea corporală, copiii au un metabolism mai intens, ceea ce duce la o mai mare probabilitate ca glicidamida (metabolitul acrilamidei, care se formează prin biotransformare) să se formeze cu o viteză mai mare la copii, sporind riscul de toxicitate a acrilamidei la copii (5);

Probleme de siguranță

| D. | întrucât, în conformitate cu clasificarea și etichetarea armonizate (CLP00) aprobate de Uniune, acrilamida este toxică în cazul în care este înghițită, poate cauza defecte genetice, poate cauza cancer, poate provoca leziuni ale organelor prin expunere prelungită sau repetată, este nocivă în contact cu pielea, provoacă o iritație oculară gravă, este nocivă dacă este inhalată, se presupune că dăunează fertilității, provoacă iritarea pielii și poate provoca o reacție alergică a pielii; întrucât, în plus, clasificarea furnizată de întreprinderi Agenției Europene pentru Produse Chimice (ECHA) în înregistrările REACH indică faptul că această substanță este suspectată de a dăuna fertilității sau fătului (6); |
| --- | --- |

D.

întrucât, în conformitate cu clasificarea și etichetarea armonizate (CLP00) aprobate de Uniune, acrilamida este toxică în cazul în care este înghițită, poate cauza defecte genetice, poate cauza cancer, poate provoca leziuni ale organelor prin expunere prelungită sau repetată, este nocivă în contact cu pielea, provoacă o iritație oculară gravă, este nocivă dacă este inhalată, se presupune că dăunează fertilității, provoacă iritarea pielii și poate provoca o reacție alergică a pielii; întrucât, în plus, clasificarea furnizată de întreprinderi Agenției Europene pentru Produse Chimice (ECHA) în înregistrările REACH indică faptul că această substanță este suspectată de a dăuna fertilității sau fătului (6);

| E. | întrucât, pe lângă aceasta, s-a observat degenerarea terminalelor nervoase periferice și nervoase din unele zone ale creierului legate de memorie, învățare și funcții cognitive (7); |
| --- | --- |

E.

întrucât, pe lângă aceasta, s-a observat degenerarea terminalelor nervoase periferice și nervoase din unele zone ale creierului legate de memorie, învățare și funcții cognitive (7);

| F. | întrucât avizul științific al Grupului CONTAM din 30 aprilie 2015 privind acrilamida din alimente (8) a identificat, plecând de la toate datele disponibile, patru criterii finale de evaluare posibile pentru toxicitatea acrilamidei, și anume neurotoxicitatea, efectele asupra reproducerii la bărbați, toxicitatea pentru dezvoltare și carcinogenicitatea; întrucât Grupul CONTAM a remarcat, de asemenea, că acrilamida este un mutagen pentru celulele germinale și că, în prezent, nu există proceduri stabilite pentru evaluarea riscurilor utilizând acest parametru; întrucât Grupul CONTAM a confirmat, mai precis, evaluările anterioare care indică faptul că acrilamida din produsele alimentare poate crește riscul de a dezvolta cancer pentru consumatori din toate grupele de vârstă; |
| --- | --- |

F.

întrucât avizul științific al Grupului CONTAM din 30 aprilie 2015 privind acrilamida din alimente (8) a identificat, plecând de la toate datele disponibile, patru criterii finale de evaluare posibile pentru toxicitatea acrilamidei, și anume neurotoxicitatea, efectele asupra reproducerii la bărbați, toxicitatea pentru dezvoltare și carcinogenicitatea; întrucât Grupul CONTAM a remarcat, de asemenea, că acrilamida este un mutagen pentru celulele germinale și că, în prezent, nu există proceduri stabilite pentru evaluarea riscurilor utilizând acest parametru; întrucât Grupul CONTAM a confirmat, mai precis, evaluările anterioare care indică faptul că acrilamida din produsele alimentare poate crește riscul de a dezvolta cancer pentru consumatori din toate grupele de vârstă;

| G. | întrucât toxicitatea acrilamidei a fost deja recunoscută în 2002 într-un raport comun FAO/OMS (9); întrucât acrilamida a fost clasificată ca „probabil cancerigenă” de către Agenția Internațională pentru Cercetare în Domeniul Cancerului (IARC) (10), ca „preconizată în mod rezonabil ca fiind cancerigenă pentru oameni” de către Programul național de toxicologie din SUA (NPT) (11) și „probabil să fie cancerigenă pentru oameni” de Agenția de Protecție a Mediului din SUA (EPA) (12); |
| --- | --- |

G.

întrucât toxicitatea acrilamidei a fost deja recunoscută în 2002 într-un raport comun FAO/OMS (9); întrucât acrilamida a fost clasificată ca „probabil cancerigenă” de către Agenția Internațională pentru Cercetare în Domeniul Cancerului (IARC) (10), ca „preconizată în mod rezonabil ca fiind cancerigenă pentru oameni” de către Programul național de toxicologie din SUA (NPT) (11) și „probabil să fie cancerigenă pentru oameni” de Agenția de Protecție a Mediului din SUA (EPA) (12);

| H. | întrucât proprietățile de perturbare a sistemului endocrin ale acrilamidei sunt discutate în mai multe studii științifice (13) și trebuie examinate de urgență; |
| --- | --- |

H.

întrucât proprietățile de perturbare a sistemului endocrin ale acrilamidei sunt discutate în mai multe studii științifice (13) și trebuie examinate de urgență;

Principiul precauției

| I. | întrucât articolul 191 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) consacră principiul precauției ca unul dintre principiile fundamentale ale Uniunii; |
| --- | --- |

I.

întrucât articolul 191 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) consacră principiul precauției ca unul dintre principiile fundamentale ale Uniunii;

| J. | întrucât articolul 168 alineatul (1) din TFUE prevede că „[î]n definirea și punerea în aplicare a tuturor politicilor și acțiunilor Uniunii se asigură un nivel ridicat de protecție a sănătății umane”; |
| --- | --- |

J.

întrucât articolul 168 alineatul (1) din TFUE prevede că „[î]n definirea și punerea în aplicare a tuturor politicilor și acțiunilor Uniunii se asigură un nivel ridicat de protecție a sănătății umane”;

Cerințe legale specifice

| K. | întrucât articolul 2 alineatele (1) și (2) din Regulamentul (CEE) nr. 315/93 prevăd că produsele alimentare care conțin un contaminant într-un cuantum inacceptabil din punctul de vedere al sănătății publice și în special la un nivel toxicologic nu se introduc pe piață, iar nivelurile de contaminanți sunt menținute la un nivel cât mai mic posibil, prin respectarea bunelor practici în toate etapele producției de alimente; |
| --- | --- |

K.

întrucât articolul 2 alineatele (1) și (2) din Regulamentul (CEE) nr. 315/93 prevăd că produsele alimentare care conțin un contaminant într-un cuantum inacceptabil din punctul de vedere al sănătății publice și în special la un nivel toxicologic nu se introduc pe piață, iar nivelurile de contaminanți sunt menținute la un nivel cât mai mic posibil, prin respectarea bunelor practici în toate etapele producției de alimente;

| L. | întrucât Regulamentul (UE) 2017/2158 prevede că operatorii din sectorul alimentar trebuie să aplice măsuri de atenuare și să desfășoare anumite activități de reducere a nivelurilor de acrilamidă din anumite produse alimentare, pentru a se asigura că nivelurile de acrilamidă din produsele lor rămân sub „nivelurile de referință”, care sunt utilizate pentru a verifica eficacitatea măsurilor de atenuare prin eșantionare și analiză; |
| --- | --- |

L.

întrucât Regulamentul (UE) 2017/2158 prevede că operatorii din sectorul alimentar trebuie să aplice măsuri de atenuare și să desfășoare anumite activități de reducere a nivelurilor de acrilamidă din anumite produse alimentare, pentru a se asigura că nivelurile de acrilamidă din produsele lor rămân sub „nivelurile de referință”, care sunt utilizate pentru a verifica eficacitatea măsurilor de atenuare prin eșantionare și analiză;

| M. | întrucât nivelurile de referință stabilite în Regulamentul (UE) 2017/2158 s-au aplicat începând cu aprilie 2018 și trebuie reexaminate de către Comisie o dată la trei ani și prima dată în termen de trei ani de la intrarea în vigoare a respectivului regulament, cu scopul de a stabili niveluri mai scăzute (14); |
| --- | --- |

M.

întrucât nivelurile de referință stabilite în Regulamentul (UE) 2017/2158 s-au aplicat începând cu aprilie 2018 și trebuie reexaminate de către Comisie o dată la trei ani și prima dată în termen de trei ani de la intrarea în vigoare a respectivului regulament, cu scopul de a stabili niveluri mai scăzute (14);

| N. | întrucât nivelurile de referință lipsesc pentru mai multe categorii de produse, cum ar fi chipsurile vegetale, crochetele sau biscuiții crocanți din orez, unele dintre acestea dovedindu-se a conține niveluri ridicate de acrilamidă; întrucât Recomandarea (UE) 2019/1888 (15) a Comisiei stabilește o listă neexhaustivă a categoriilor de produse alimentare care ar trebui să fie monitorizate în mod regulat pentru a depista prezența acrilamidei; |
| --- | --- |

N.

întrucât nivelurile de referință lipsesc pentru mai multe categorii de produse, cum ar fi chipsurile vegetale, crochetele sau biscuiții crocanți din orez, unele dintre acestea dovedindu-se a conține niveluri ridicate de acrilamidă; întrucât Recomandarea (UE) 2019/1888 (15) a Comisiei stabilește o listă neexhaustivă a categoriilor de produse alimentare care ar trebui să fie monitorizate în mod regulat pentru a depista prezența acrilamidei;

| O. | întrucât, în conformitate cu articolul 2 alineatul (3) din Regulamentul (CEE) nr. 315/93, Comisia poate, dacă este necesar, să stabilească limitele maxime de toleranță pentru anumiți contaminanți, pentru a proteja sănătatea publică; întrucât nu au fost stabilite încă niveluri maxime pentru acrilamidă în alimente; întrucât considerentul 15 din Regulamentul (UE) 2017/2158 indică faptul că ar trebui luată în considerare stabilirea unor niveluri maxime pentru acrilamidă în anumite produse alimentare; |
| --- | --- |

O.

întrucât, în conformitate cu articolul 2 alineatul (3) din Regulamentul (CEE) nr. 315/93, Comisia poate, dacă este necesar, să stabilească limitele maxime de toleranță pentru anumiți contaminanți, pentru a proteja sănătatea publică; întrucât nu au fost stabilite încă niveluri maxime pentru acrilamidă în alimente; întrucât considerentul 15 din Regulamentul (UE) 2017/2158 indică faptul că ar trebui luată în considerare stabilirea unor niveluri maxime pentru acrilamidă în anumite produse alimentare;

Propunerea de regulament al Comisiei

| P. | întrucât proiectul de regulament al Comisiei recunoaște că este important ca nivelurile de acrilamidă din produsele alimentare să fie cât mai scăzute posibil; |
| --- | --- |

P.

întrucât proiectul de regulament al Comisiei recunoaște că este important ca nivelurile de acrilamidă din produsele alimentare să fie cât mai scăzute posibil;

| Q. | întrucât proiectul de regulament al Comisiei propune stabilirea unor niveluri maxime doar pentru două categorii specifice de alimente, și anume „biscuiți și pesmet pentru sugari și copii de vârstă mică” (150 μg/kg, care corespunde nivelului actual de referință) și „produse alimentare pentru sugari, produse alimentare pe bază de cereale prelucrate pentru sugari și copii de vârstă mică, cu excepția biscuiților și a pesmetului” (50 μg/kg, care este chiar cu 10 μg/kg mai mare decât nivelul actual de referință de 40 μg/kg); |
| --- | --- |

Q.

întrucât proiectul de regulament al Comisiei propune stabilirea unor niveluri maxime doar pentru două categorii specifice de alimente, și anume „biscuiți și pesmet pentru sugari și copii de vârstă mică” (150 μg/kg, care corespunde nivelului actual de referință) și „produse alimentare pentru sugari, produse alimentare pe bază de cereale prelucrate pentru sugari și copii de vârstă mică, cu excepția biscuiților și a pesmetului” (50 μg/kg, care este chiar cu 10 μg/kg mai mare decât nivelul actual de referință de 40 μg/kg);

| R. | întrucât datele privind prezența acrilamidei pe care Comisia și-a întemeiat proiectul de regulament provin din perioada 2015-2018; întrucât, pentru ca Regulamentul (UE) 2017/2158 să aibă un efect asupra nivelurilor de acrilamidă din produsele alimentare, este de așteptat în mod rezonabil ca producătorii de alimente să fi atins până acum cel puțin valoarea de referință stabilită în urmă cu trei ani; |
| --- | --- |

R.

întrucât datele privind prezența acrilamidei pe care Comisia și-a întemeiat proiectul de regulament provin din perioada 2015-2018; întrucât, pentru ca Regulamentul (UE) 2017/2158 să aibă un efect asupra nivelurilor de acrilamidă din produsele alimentare, este de așteptat în mod rezonabil ca producătorii de alimente să fi atins până acum cel puțin valoarea de referință stabilită în urmă cu trei ani;

Situația pe piață și evaluarea proiectului de regulament al Comisiei

| S. | întrucât cercetările efectuate în toamna anului 2018 de zece organizații de consumatori din întreaga Europă (16) au arătat că o serie de produse care nu se încadrează în cele două categorii reglementate în proiectul de regulament al Comisiei, cum ar fi biscuiții și vafele, sunt adesea consumate de către copii cu vârsta sub trei ani; întrucât unele dintre aceste produse sunt, în mod evident, comercializate pentru copii (de exemplu, pe ambalajele lor figurează personaje de desene animate destinate copiilor); întrucât se poate presupune că situația este aceeași în cazul unor produse precum biscuiții crocanți sau cerealele pentru micul dejun; |
| --- | --- |

S.

întrucât cercetările efectuate în toamna anului 2018 de zece organizații de consumatori din întreaga Europă (16) au arătat că o serie de produse care nu se încadrează în cele două categorii reglementate în proiectul de regulament al Comisiei, cum ar fi biscuiții și vafele, sunt adesea consumate de către copii cu vârsta sub trei ani; întrucât unele dintre aceste produse sunt, în mod evident, comercializate pentru copii (de exemplu, pe ambalajele lor figurează personaje de desene animate destinate copiilor); întrucât se poate presupune că situația este aceeași în cazul unor produse precum biscuiții crocanți sau cerealele pentru micul dejun;

| T. | întrucât nivelul de referință pentru „biscuiți și vafe” (350 μg/kg) și nivelul de referință pentru „biscuiți și pesmet pentru sugari și copii de vârstă mică” (150 μg/kg) diferă în mod semnificativ, fără ca părinții să fie informați despre diferența privind conținutul maxim de acrilamidă vizat; |
| --- | --- |

T.

întrucât nivelul de referință pentru „biscuiți și vafe” (350 μg/kg) și nivelul de referință pentru „biscuiți și pesmet pentru sugari și copii de vârstă mică” (150 μg/kg) diferă în mod semnificativ, fără ca părinții să fie informați despre diferența privind conținutul maxim de acrilamidă vizat;

| U. | întrucât s-a constatat, de asemenea, că pentru biscuiți și vafe, o treime din produsele testate erau la sau peste nivelul de referință, iar din biscuiții și vafele identificate ca fiind „consumate frecvent de către copiii cu vârste sub trei ani” aproape două treimi nu ar fi respectat valoarea de referință stabilită pentru categoria „biscuiți și pesmet pentru sugari și copii de vârstă mică”; |
| --- | --- |

U.

întrucât s-a constatat, de asemenea, că pentru biscuiți și vafe, o treime din produsele testate erau la sau peste nivelul de referință, iar din biscuiții și vafele identificate ca fiind „consumate frecvent de către copiii cu vârste sub trei ani” aproape două treimi nu ar fi respectat valoarea de referință stabilită pentru categoria „biscuiți și pesmet pentru sugari și copii de vârstă mică”;

| V. | întrucât este cert că prezența acrilamidei în produsele alimentare poate fi redusă la minimum prin aplicarea unor măsuri adecvate de reducere a acesteia (17); întrucât s-a dovedit că este posibil să se producă alimente cu un conținut scăzut de acrilamidă în toate categoriile de produse alimentare (18); |
| --- | --- |

V.

întrucât este cert că prezența acrilamidei în produsele alimentare poate fi redusă la minimum prin aplicarea unor măsuri adecvate de reducere a acesteia (17); întrucât s-a dovedit că este posibil să se producă alimente cu un conținut scăzut de acrilamidă în toate categoriile de produse alimentare (18);

| W. | întrucât, în ceea ce privește proiectul de regulament al Comisiei, atât datele provenite din studiile la nivelul consumatorilor (19) din 2018, cât și datele referitoare la prezența acrilamidei care provin din baza de date a EFSA pentru perioada 2015-2018 arată că marea majoritate a producătorilor din ambele categorii de produse alimentare au reușit să obțină cu ușurință niveluri mai mici de 150 μg/kg și, respectiv, 50 μg/kg; întrucât se poate presupune că, în prezent, aproape toate produsele pot atinge aceste niveluri; întrucât, prin urmare, sunt necesare niveluri mai stricte pentru a încuraja reduceri suplimentare; |
| --- | --- |

W.

întrucât, în ceea ce privește proiectul de regulament al Comisiei, atât datele provenite din studiile la nivelul consumatorilor (19) din 2018, cât și datele referitoare la prezența acrilamidei care provin din baza de date a EFSA pentru perioada 2015-2018 arată că marea majoritate a producătorilor din ambele categorii de produse alimentare au reușit să obțină cu ușurință niveluri mai mici de 150 μg/kg și, respectiv, 50 μg/kg; întrucât se poate presupune că, în prezent, aproape toate produsele pot atinge aceste niveluri; întrucât, prin urmare, sunt necesare niveluri mai stricte pentru a încuraja reduceri suplimentare;

| X. | întrucât stabilirea unor niveluri maxime facilitează în mod clar asigurarea respectării normelor privind acrilamida de către statele membre; întrucât, cu toate acestea, nivelurile maxime trebuie stabilite în conformitate cu principiul ALARA („nivelul cel mai scăzut posibil”), astfel cum este prevăzut la articolul 2 din Regulamentul (CEE) nr. 315/93; |
| --- | --- |

X.

întrucât stabilirea unor niveluri maxime facilitează în mod clar asigurarea respectării normelor privind acrilamida de către statele membre; întrucât, cu toate acestea, nivelurile maxime trebuie stabilite în conformitate cu principiul ALARA („nivelul cel mai scăzut posibil”), astfel cum este prevăzut la articolul 2 din Regulamentul (CEE) nr. 315/93;

| Y. | întrucât, în concluzie, nivelurile propuse în proiectul de regulament al Comisiei sunt deja atinse cu ușurință pentru majoritatea produselor de pe piață și s-a dovedit că este posibil să fie obținute niveluri mai scăzute fără a fi nevoie de eforturi considerabile; |
| --- | --- |

Y.

întrucât, în concluzie, nivelurile propuse în proiectul de regulament al Comisiei sunt deja atinse cu ușurință pentru majoritatea produselor de pe piață și s-a dovedit că este posibil să fie obținute niveluri mai scăzute fără a fi nevoie de eforturi considerabile;

Considerații suplimentare

| Z. | întrucât o cercetare mai aprofundată ar putea contribui la înțelegerea motivelor care stau la baza variabilității ridicate a nivelurilor de acrilamidă în cadrul categoriilor de produse alimentare și la identificarea strategiilor care vizează reducerea la minimum a formării acrilamidei; |
| --- | --- |

Z.

întrucât o cercetare mai aprofundată ar putea contribui la înțelegerea motivelor care stau la baza variabilității ridicate a nivelurilor de acrilamidă în cadrul categoriilor de produse alimentare și la identificarea strategiilor care vizează reducerea la minimum a formării acrilamidei;

| AA. | întrucât monitorizarea eficacității normelor privind acrilamida este esențială; întrucât acest lucru implică faptul că statele membre efectuează controale eficace și suficient de frecvente și colectează date privind prezența acrilamidei; |
| --- | --- |

AA.

întrucât monitorizarea eficacității normelor privind acrilamida este esențială; întrucât acest lucru implică faptul că statele membre efectuează controale eficace și suficient de frecvente și colectează date privind prezența acrilamidei;

| AB. | întrucât campaniile de informare publică pot contribui la creșterea gradului de sensibilizare a consumatorilor cu privire la produsele cu un conținut potențial mai mare de acrilamidă și îi pot informa despre cum pot limita expunerea la acrilamidă atunci când gătesc, |
| --- | --- |

AB.

întrucât campaniile de informare publică pot contribui la creșterea gradului de sensibilizare a consumatorilor cu privire la produsele cu un conținut potențial mai mare de acrilamidă și îi pot informa despre cum pot limita expunerea la acrilamidă atunci când gătesc,

| 1. | se opune adoptării proiectului de regulament al Comisiei; |
| --- | --- |

1.

| 2. | consideră că proiectul de regulament al Comisiei este incompatibil cu scopul și conținutul Regulamentului (CEE) nr. 315/93; |
| --- | --- |

2.

| 3. | consideră că menținerea în continuare a unor niveluri ridicate de acrilamidă în produsele alimentare poate avea efecte negative asupra sănătății consumatorilor europeni; consideră, prin urmare, că este extrem de important să se reducă nivelurile de acrilamidă din alimente; |
| --- | --- |

3.

| 4. | consideră că nivelul maxim propus pentru acrilamidă în categoria de alimente „produse alimentare pentru sugari, produse alimentare pe bază de cereale prelucrate pentru sugari și copii de vârstă mică, cu excepția biscuiților și a pesmetului” ar trebui să fie mai scăzut și, în niciun caz, peste actualul nivel de referință de 40 μg/kg; |
| --- | --- |

4.

| 5. | consideră că nivelul maxim propus pentru acrilamidă în categoria de alimente „biscuiți și pesmet pentru sugari și copii de vârstă mică” ar trebui să fie stabilit în mod clar sub nivelul de referință actual de 150 μg/kg; |
| --- | --- |

5.

| 6. | solicită Comisiei să stabilească niveluri maxime stricte nu numai pentru cele două categorii de produse propuse în proiectul de regulament al Comisiei, ci și pentru alte categorii de produse și, cel mai urgent, pentru biscuiții și pesmeții care nu se încadrează în categoria specifică de „biscuiți și pesmet pentru sugari și copii de vârstă mică”; |
| --- | --- |

6.

| 7. | așteaptă cu interes revizuirea nivelurilor de referință până în aprilie 2021, în vederea reducerii acestora; insistă asupra faptului că nivelurile de referință trebuie să reflecte reducerea continuă a prezenței acrilamidei în produsele alimentare și să vizeze cele mai bune performanțe pentru a stimula eforturi suplimentare din partea producătorilor; |
| --- | --- |

7.

| 8. | salută Recomandarea (UE) 2019/1888 a Comisiei din 7 noiembrie 2019 privind monitorizarea prezenței acrilamidei în anumite produse alimentare; insistă asupra faptului că nivelurile de referință (care ar putea fi urmate de niveluri maxime) trebuie stabilite rapid pentru categoriile de produse care se dovedesc a conține niveluri ridicate de acrilamidă; |
| --- | --- |

8.

| 9. | solicită Comisiei și statelor membre să intensifice cercetarea privind formarea acrilamidei în produsele alimentare pentru a identifica strategii care să vizeze reducerea la minimum a formării acrilamidei; solicită Comisiei și statelor membre să stimuleze cercetarea cu privire la posibilele proprietăți de perturbator endocrin ale acrilamidei și glicidamidei; |
| --- | --- |

9.

| 10. | invită statele membre să își consolideze capacitățile de control al alimentelor pentru a monitoriza eficacitatea normelor privind acrilamida și să colecteze, să publice și să transmită EFSA date privind prezența acrilamidei; |
| --- | --- |

10.

| 11. | solicită Comisiei și statelor membre să informeze publicul cu privire la categoriile de produse cu un conținut potențial mai ridicat de acrilamidă și cu privire la strategiile de limitare a expunerii la acrilamidă la gătit; |
| --- | --- |

11.

| 12. | solicită Comisiei să își retragă proiectul de regulament și să prezinte comitetului un alt proiect; |
| --- | --- |

12.

| 13. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

13.

---

(1)  JO L 37, 13.2.1993, p. 1.

(2)  JO L 304, 21.11.2017, p. 24.

(3)  EFSA Journal, 2015, 13(6):4104, http://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/4104

(4)  JO L 184, 17.7.1999, p. 23.

(5)  A se vedea Erkekoğlu, P., Baydar, T., „Toxicity of acrylamide and evaluation of its exposure in baby foods” (Toxicitatea acrilamidei și evaluarea expunerii sale în alimentele pentru bebeluși), Nutrition Research Reviews, Volumul 23, Ediția 2, decembrie 2010, pp. 323-333, https://doi.org/10.1017/S0954422410000211

(6)  Fișa de informații ECHA privind acrilamida, https://echa.europa.eu/de/substance-information/-/substanceinfo/100.001.067?_disssubsinfo_WAR_disssubsinfoportlet_backURL=https%3A%2F%2Fecha.europa.eu%2Fhome%3Fp_p_id%3Ddisssimplesearchhomepage_WAR_disssearchportlet%26p_p_lifecycle%3D0%26p_p_state%3Dnormal%26p_p_mode%3Dview%26p_p_col_id%3Dcolumn-1%26p_p_col_count%3D2%26_disssimplesearchhomepage_WAR_disssearchportlet_sessionCriteriaId%3D. A se vedea, de asemenea, sinteza clasificării și etichetării ECHA, https://echa.europa.eu/de/information-on-chemicals/cl-inventory-database/-/discli/details/104230: cancerigen 1B (presupus), mutagen 1B (presupus), toxic pentru reproducere 2 (suspectat), agent de sensibilizare dermică 1 și STOT 1 (toxicitate asupra unui organ țintă specific – care afectează sistemul nervos prin expunere repetată).

(7)  Sinteză și concluzii ale celei de a 64-a reuniuni a Comitetului mixt FAO/OMS de experți pentru aditivi alimentari (JECFA), 8-17 februarie 2005, http://www.fao.org/3/a-at877e.pdf. A se vedea și Matoso, V., Bargi-Souza, P., Ivanski, F., Romano, M.A., Romano, R.M., „Acrylamide: A review about its toxic effects in the light of Developmental Origin of Health and Disease (DOHaD) concept” (Acrilamida: O examinare a efectelor sale toxice în lumina conceptului privind originea de dezvoltare a sănătății și a bolilor), Food Chemistry, 15 iunie 2019, 283:422-430, https://pubmed.ncbi.nlm.nih.gov/30722893/

(8)  Jurnalul EFSA, 2015, 13(6):4104, http://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/4104

(9)  Raport al unei consultări comune FAO/OMS, „Health Implications of Acrylamide in Food” (Implicațiile pentru sănătate ale acrilamidei din alimente), 25-27 iunie 2002, https://apps.who.int/iris/bitstream/handle/10665/42563/9241562188.pdf?sequence=1

(10)  „IARC Monographs on the Evaluation of Carcinogenic Risks to Humans” (Monografii IARC ale evaluării riscurilor cancerigene pentru oameni), Some Industrial Chemicals, IARC, Lyon, Franța, 1994, https://publications.iarc.fr/Book-And-Report-Series/Iarc-Monographs-On-The-Identification-Of-Carcinogenic-Hazards-To-Humans/Some-Industrial-Chemicals-1994. A se vedea și Zhivagui, M., Ng, A.W.T., Ardin, M., et al., „Experimental and pan-cancer genome analyses reveal widespread contribution of acrylamide exposure to carcinogenesis in humans” (Analize experimentale și pan-cancer ale genomului arată o contribuție răspândită a expunerii la acrilamidă la carcinogeneza la om), Genome Research, 2019, 29(4):521-531, https://www.iarc.fr/wp-content/uploads/2019/03/pr267_E.pdf

(11)  Report on Carcinogens, Acrylamide (Raport privind substanțele cancerigene, Acrilamida), National Toxicology Program, Department of Health and Human Services, A 14-a ediție, 2016, https://ntp.niehs.nih.gov/ntp/roc/content/profiles/acrylamide.pdf

(12)  Toxicological review of Acrylamide (Examinarea toxicologică a acrilamidei) (CAS No. 79-06-1), martie 2010, U.S. Environmental Protection Agency, Washington, DC, https://nepis.epa.gov/Exe/ZyPDF.cgi/P1006QL0.PDF?Dockey=P1006QL0.PDF

(13)  Matoso, V., Bargi-Souza, P., Ivanski, F., Roman, M.A., Romana, R.M., „Acrylamide: A review about its toxic effects in the light of Developmental Origin of Health and Disease (DOHaD) concept” (Acrilamida: o examinare a efectelor sale toxice în lumina conceptului privind originea de dezvoltare a sănătății și a bolilor), Food Chemistry, 2019, 283: 422-430, https://www2.unicentro.br/ppgvet/files/2019/11/3-Acrylamide-A-review-about-its-toxic-effects-in-the-light-of-Developmental-Origin-of-Health-and-Disease-DOHaD-concept.pdf?x26325; Kassotis, C.D., et al., „Endocrine-Disrupting Activity of Hydraulic Fracturing Chemicals and Adverse Health Outcomes After Prenatal Exposure in Male Mice” (Activitatea perturbatoare a sistemului endocrin a substanțelor chimice utilizate la fracturarea hidraulică și efectele adverse asupra sănătății în urma expunerii prenatale la șoarecii masculi), Endocrinology, decembrie 2015, 156(12):4458–4473, https://academic.oup.com/endo/article/156/12/4458/2422671; Hamdy, S.M., Bakeer, H.M., Eskander, E.F., Sayed, O.N., „Effect of acrylamide on some hormones and endocrine tissues in male rats” (Efectele acrilamidei asupra unor hormoni și țesuturi endocrine la șobolanii masculi), Human & Experimental Toxicology, 2012, 31(5): 483-91, https://journals.sagepub.com/doi/10.1177/0960327111417267

(14)  Articolul 5 și considerentul 11 din Regulamentul (UE) 2017/2158.

(15)  Recomandarea (UE) 2019/1888 a Comisiei din 7 noiembrie 2019 privind monitorizarea prezenței acrilamidei în anumite produse alimentare (JO L 290, 11.11.2019, p. 31).

(16)  https://www.beuc.eu/publications/beuc-x-2019-010_more_efforts_needed_to_protect_consumers_from_acrylamide_in_food.pdf

(17)  A se vedea Regulamentul (UE) 2017/2158.

(18)  https://www.beuc.eu/publications/beuc-x-2019-010_more_efforts_needed_to_protect_consumers_from_acrylamide_in_food.pdf

(19)  https://www.beuc.eu/publications/beuc-x-2019-010_more_efforts_needed_to_protect_consumers_from_acrylamide_in_food.pdf

---

| 29.9.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 395/37 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 395/37

---

P9_TA(2020)0257

Strategia europeană pentru păduri – Calea de urmat

Rezoluția Parlamentului European din 8 octombrie 2020 referitoare la Strategia europeană pentru păduri – Calea de urmat (2019/2157(INI))

(2021/C 395/05)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 11 decembrie 2019 privind „Pactul verde european” (COM(2019)0640), Comunicarea Comisiei din 20 mai 2020 privind „Strategia UE privind biodiversitatea pentru 2030” (COM(2020)0380), precum și rezoluțiile sale din 15 ianuarie 2020 referitoare la Pactul verde european (1) și din 16 ianuarie 2020 referitoare la cea de a 15-a reuniune a Conferinței părților (COP15) la Convenția privind diversitatea biologică (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 11 decembrie 2019 privind „Pactul verde european” (COM(2019)0640), Comunicarea Comisiei din 20 mai 2020 privind „Strategia UE privind biodiversitatea pentru 2030” (COM(2020)0380), precum și rezoluțiile sale din 15 ianuarie 2020 referitoare la Pactul verde european (1) și din 16 ianuarie 2020 referitoare la cea de a 15-a reuniune a Conferinței părților (COP15) la Convenția privind diversitatea biologică (2),

| — | având în vedere Declarația de la New York privind pădurile, ratificată la 23 iunie 2014 de Uniunea Europeană, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația de la New York privind pădurile, ratificată la 23 iunie 2014 de Uniunea Europeană,

| — | având în vedere raportul Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor din 7 decembrie 2018 intitulat „Progresele înregistrate în implementarea strategiei UE pentru păduri «O nouă strategie a UE pentru păduri: în beneficiul pădurilor și al sectorului forestier»” (COM(2018)0811), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor din 7 decembrie 2018 intitulat „Progresele înregistrate în implementarea strategiei UE pentru păduri «O nouă strategie a UE pentru păduri: în beneficiul pădurilor și al sectorului forestier»” (COM(2018)0811),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 28 aprilie 2015 referitoare la „O nouă strategie a UE pentru păduri și sectorul forestier” (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 28 aprilie 2015 referitoare la „O nouă strategie a UE pentru păduri și sectorul forestier” (3),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor din 23 iulie 2019 intitulată „Intensificarea acțiunii UE pentru protejarea și refacerea pădurilor la nivel mondial” (COM(2019)0352), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor din 23 iulie 2019 intitulată „Intensificarea acțiunii UE pentru protejarea și refacerea pădurilor la nivel mondial” (COM(2019)0352),

| — | având în vedere Concluziile Consiliului din 15 aprilie 2019 privind progresele înregistrate în punerea în aplicare a Strategiei UE pentru păduri și un nou cadru strategic pentru păduri (08609/2019), |
| --- | --- |

—

având în vedere Concluziile Consiliului din 15 aprilie 2019 privind progresele înregistrate în punerea în aplicare a Strategiei UE pentru păduri și un nou cadru strategic pentru păduri (08609/2019),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1143/2014 al Parlamentului European și al Consiliului privind prevenirea și gestionarea introducerii și răspândirii speciilor alogene invazive (4) și regulamentele consecutive de punere în aplicare cu actualizări ale listei de specii invazive, printre care se află și specii de arbori, |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1143/2014 al Parlamentului European și al Consiliului privind prevenirea și gestionarea introducerii și răspândirii speciilor alogene invazive (4) și regulamentele consecutive de punere în aplicare cu actualizări ale listei de specii invazive, printre care se află și specii de arbori,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 30 octombrie 2019 la Raportul Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor din 7 decembrie 2018 intitulat „Progresele înregistrate în implementarea strategiei UE pentru păduri – «O nouă strategie a UE pentru păduri: în beneficiul pădurilor și al sectorului forestier»”, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 30 octombrie 2019 la Raportul Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor din 7 decembrie 2018 intitulat „Progresele înregistrate în implementarea strategiei UE pentru păduri – «O nouă strategie a UE pentru păduri: în beneficiul pădurilor și al sectorului forestier»”,

| — | având în vedere Evaluarea globală privind biodiversitatea și serviciile ecosistemice publicată de Platforma interguvernamentală științifico-politică privind biodiversitatea și serviciile ecosistemice (IPBES) din 31 mai 2019, |
| --- | --- |

—

având în vedere Evaluarea globală privind biodiversitatea și serviciile ecosistemice publicată de Platforma interguvernamentală științifico-politică privind biodiversitatea și serviciile ecosistemice (IPBES) din 31 mai 2019,

| — | având în vedere raportul Agenției Europene de Mediu privind „Mediul european – situația și perspectivele în 2020: cunoștințele pentru tranziția către o Europă sustenabilă”, publicat la 4 decembrie 2019, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Agenției Europene de Mediu privind „Mediul european – situația și perspectivele în 2020: cunoștințele pentru tranziția către o Europă sustenabilă”, publicat la 4 decembrie 2019,

| — | având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 10 și 11 aprilie 2019 privind implementarea Strategiei UE pentru păduri, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 10 și 11 aprilie 2019 privind implementarea Strategiei UE pentru păduri,

| — | având în vedere evaluarea la jumătatea perioadei a Strategiei în domeniul biodiversității pentru 2020, |
| --- | --- |

—

având în vedere evaluarea la jumătatea perioadei a Strategiei în domeniul biodiversității pentru 2020,

| — | având în vedere strategia actualizată a UE în domeniul bioeconomiei, |
| --- | --- |

—

având în vedere strategia actualizată a UE în domeniul bioeconomiei,

| — | având în vedere strategia privind clima pentru 2050, |
| --- | --- |

—

având în vedere strategia privind clima pentru 2050,

| — | având în vedere Concluziile Consiliului din 29 noiembrie 2019 privind strategia actualizată a UE în domeniul bioeconomiei (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Concluziile Consiliului din 29 noiembrie 2019 privind strategia actualizată a UE în domeniul bioeconomiei (5),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 28 noiembrie 2018 intitulată „O planetă curată pentru toți: O viziune europeană strategică pe termen lung pentru o economie prosperă, modernă, competitivă și neutră din punctul de vedere al impactului asupra climei” (COM(2018)0773), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 28 noiembrie 2018 intitulată „O planetă curată pentru toți: O viziune europeană strategică pe termen lung pentru o economie prosperă, modernă, competitivă și neutră din punctul de vedere al impactului asupra climei” (COM(2018)0773),

| — | având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 16 mai 2018 privind evaluarea la jumătatea perioadei a Strategiei UE pentru păduri și sectorul forestier (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 16 mai 2018 privind evaluarea la jumătatea perioadei a Strategiei UE pentru păduri și sectorul forestier (6),

| — | având în vedere Strategia Europa 2020, inclusiv inițiativele „O Uniune a inovării” și „O Europă eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Strategia Europa 2020, inclusiv inițiativele „O Uniune a inovării” și „O Europă eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor”,

| — | având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere avizele Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară și Comisiei pentru industrie, cercetare și energie, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizele Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară și Comisiei pentru industrie, cercetare și energie,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală (A9-0154/2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală (A9-0154/2020),

| — | având în vedere responsabilitățile care le revin statelor membre ale UE în temeiul Convenției privind diversitatea biologică (CBD), al Convenției-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice (CCONUSC) și al Convenției Națiunilor Unite pentru combaterea deșertificării (UNCCD), |
| --- | --- |

—

având în vedere responsabilitățile care le revin statelor membre ale UE în temeiul Convenției privind diversitatea biologică (CBD), al Convenției-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice (CCONUSC) și al Convenției Națiunilor Unite pentru combaterea deșertificării (UNCCD),

| A. | întrucât angajamentele interne și internaționale ale UE privind, de exemplu, Pactul verde european, obiectivele de dezvoltare durabilă (ODD) ale ONU, Protocolul de la Kyoto, Acordul de la Paris și crearea unei societăți cu emisii zero vor fi imposibil de realizat fără beneficiile pentru climă și alte servicii ecosistemice oferite de păduri și de sectorul forestier; |
| --- | --- |

A.

întrucât angajamentele interne și internaționale ale UE privind, de exemplu, Pactul verde european, obiectivele de dezvoltare durabilă (ODD) ale ONU, Protocolul de la Kyoto, Acordul de la Paris și crearea unei societăți cu emisii zero vor fi imposibil de realizat fără beneficiile pentru climă și alte servicii ecosistemice oferite de păduri și de sectorul forestier;

| B. | întrucât Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene nu face nicio referire la o politică forestieră comună a UE, iar responsabilitatea pentru păduri revine statelor membre; întrucât, cu toate acestea, UE a contribuit în trecut la gestionarea durabilă a pădurilor (GDP) și la deciziile statelor membre privind pădurile, prin politicile și orientările sale, inclusiv articolul 4 din TFUE în ceea ce privește energia, mediul și agricultura; |
| --- | --- |

B.

întrucât Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene nu face nicio referire la o politică forestieră comună a UE, iar responsabilitatea pentru păduri revine statelor membre; întrucât, cu toate acestea, UE a contribuit în trecut la gestionarea durabilă a pădurilor (GDP) și la deciziile statelor membre privind pădurile, prin politicile și orientările sale, inclusiv articolul 4 din TFUE în ceea ce privește energia, mediul și agricultura;

| C. | întrucât pădurile și întregul lanț valoric forestier sunt fundamentale pentru dezvoltarea în continuare a bioeconomiei circulare, deoarece creează locuri de muncă, asigură bunăstarea economică în zonele rurale și urbane, asigură servicii de adaptare la schimbările climatice și de atenuare a efectelor acestora, oferă beneficii pentru sănătate, protejează biodiversitatea și perspectivele regiunilor montane, insulare și rurale și combat deșertificarea; |
| --- | --- |

C.

întrucât pădurile și întregul lanț valoric forestier sunt fundamentale pentru dezvoltarea în continuare a bioeconomiei circulare, deoarece creează locuri de muncă, asigură bunăstarea economică în zonele rurale și urbane, asigură servicii de adaptare la schimbările climatice și de atenuare a efectelor acestora, oferă beneficii pentru sănătate, protejează biodiversitatea și perspectivele regiunilor montane, insulare și rurale și combat deșertificarea;

| D. | întrucât cercetarea de înaltă calitate finanțată adecvat, inovarea, colectarea de informații, întreținerea și dezvoltarea bazelor de date, cele mai bune practici și schimbul de cunoștințe sunt extrem de importante pentru viitorul pădurilor multifuncționale ale UE și pentru întregul lanț valoric forestier, având în vedere așteptările din ce în ce mai mari care le vizează și nevoia de a aborda oportunitățile și provocările multiple cu care se confruntă societatea; |
| --- | --- |

D.

întrucât cercetarea de înaltă calitate finanțată adecvat, inovarea, colectarea de informații, întreținerea și dezvoltarea bazelor de date, cele mai bune practici și schimbul de cunoștințe sunt extrem de importante pentru viitorul pădurilor multifuncționale ale UE și pentru întregul lanț valoric forestier, având în vedere așteptările din ce în ce mai mari care le vizează și nevoia de a aborda oportunitățile și provocările multiple cu care se confruntă societatea;

| E. | întrucât pădurile reprezintă patrimoniul nostru natural pe care trebuie să îl conservăm și să îl întreținem, gestionarea corespunzătoare a acestui patrimoniu fiind esențială pentru ca acesta să se dezvolte, să genereze biodiversitate, bogăție pe plan economic, turistic și social; |
| --- | --- |

E.

întrucât pădurile reprezintă patrimoniul nostru natural pe care trebuie să îl conservăm și să îl întreținem, gestionarea corespunzătoare a acestui patrimoniu fiind esențială pentru ca acesta să se dezvolte, să genereze biodiversitate, bogăție pe plan economic, turistic și social;

| F. | întrucât Fondul pentru dezvoltare rurală a pus la dispoziție, în cadrul PAC, instrumente și resurse pentru a sprijini sectorul forestier și întrucât acesta ar trebui să asigure în continuare acest sprijin în cadrul PAC post-2020, prin acordarea unei atenții deosebite gestionării durabile a pădurilor (GDP); |
| --- | --- |

F.

întrucât Fondul pentru dezvoltare rurală a pus la dispoziție, în cadrul PAC, instrumente și resurse pentru a sprijini sectorul forestier și întrucât acesta ar trebui să asigure în continuare acest sprijin în cadrul PAC post-2020, prin acordarea unei atenții deosebite gestionării durabile a pădurilor (GDP);

| G. | întrucât în UE există 16 milioane de proprietari privați de păduri, care dețin aproximativ 60 % din pădurile din UE; întrucât dimensiunea medie a pădurilor aflate în proprietate privată este de 13 hectare, în timp ce aproximativ două treimi din proprietarii privați de păduri dețin mai puțin de 3 hectare de pădure; |
| --- | --- |

G.

întrucât în UE există 16 milioane de proprietari privați de păduri, care dețin aproximativ 60 % din pădurile din UE; întrucât dimensiunea medie a pădurilor aflate în proprietate privată este de 13 hectare, în timp ce aproximativ două treimi din proprietarii privați de păduri dețin mai puțin de 3 hectare de pădure;

| H. | întrucât pădurile gestionate în mod durabil sunt extrem de importante pentru garantarea locurilor de muncă în zonele rurale, reprezentând un beneficiu pentru sănătatea umană și având, în același timp, o contribuție vitală la protejarea mediului și a biodiversității; |
| --- | --- |

H.

întrucât pădurile gestionate în mod durabil sunt extrem de importante pentru garantarea locurilor de muncă în zonele rurale, reprezentând un beneficiu pentru sănătatea umană și având, în același timp, o contribuție vitală la protejarea mediului și a biodiversității;

| I. | întrucât măsurile din domeniul forestier de atenuare a schimbărilor climatice și de adaptare la acestea sunt interconectate, având în vedere că în cadrul acestor măsuri chestiunile trebuie să fie echilibrate, iar sinergiile între ele trebuie să fie încurajate, în special în cadrul strategiilor și planurilor de adaptare ale statelor membre; |
| --- | --- |

I.

întrucât măsurile din domeniul forestier de atenuare a schimbărilor climatice și de adaptare la acestea sunt interconectate, având în vedere că în cadrul acestor măsuri chestiunile trebuie să fie echilibrate, iar sinergiile între ele trebuie să fie încurajate, în special în cadrul strategiilor și planurilor de adaptare ale statelor membre;

| J. | întrucât pădurile europene și situațiile în care se află acestea sunt diferite și, prin urmare, trebuie gestionate în mod diferit, dar întotdeauna în scopul îmbunătățirii funcțiilor lor economice, sociale și de mediu; |
| --- | --- |

J.

întrucât pădurile europene și situațiile în care se află acestea sunt diferite și, prin urmare, trebuie gestionate în mod diferit, dar întotdeauna în scopul îmbunătățirii funcțiilor lor economice, sociale și de mediu;

| K. | întrucât regiunile ultraperiferice conțin rezervoare de biodiversitate foarte bogate și este fundamentală conservarea acestora; |
| --- | --- |

K.

întrucât regiunile ultraperiferice conțin rezervoare de biodiversitate foarte bogate și este fundamentală conservarea acestora;

| L. | întrucât pierderea biodiversității în păduri are consecințe sociale, economice și de mediu semnificative; |
| --- | --- |

L.

întrucât pierderea biodiversității în păduri are consecințe sociale, economice și de mediu semnificative;

| M. | întrucât calitatea solului joacă un rol crucial în furnizarea de servicii ecosistemice, cum ar filtrarea și stocarea apei și, în consecință, protecția împotriva inundațiilor și a secetei, sechestrarea CO2, biodiversitatea și creșterea biomasei; întrucât îmbunătățirea calității solului, de exemplu, în unele regiuni, prin transformarea pădurilor de conifere în păduri permanente de foioase, este un proces dificil din punct de vedere economic, care se derulează pe o perioadă de zeci ani; |
| --- | --- |

M.

întrucât calitatea solului joacă un rol crucial în furnizarea de servicii ecosistemice, cum ar filtrarea și stocarea apei și, în consecință, protecția împotriva inundațiilor și a secetei, sechestrarea CO2, biodiversitatea și creșterea biomasei; întrucât îmbunătățirea calității solului, de exemplu, în unele regiuni, prin transformarea pădurilor de conifere în păduri permanente de foioase, este un proces dificil din punct de vedere economic, care se derulează pe o perioadă de zeci ani;

| N. | întrucât rolul esențial al gestionării durabile a pădurilor ar trebui promovat în cadrul societății europene, care este din ce în ce mai deconectată de domeniul pădurilor și al silviculturii, subliniind multiplele beneficii pe care pădurile le oferă din punct de vedere economic, social și ecologic, cultural și istoric; |
| --- | --- |

N.

întrucât rolul esențial al gestionării durabile a pădurilor ar trebui promovat în cadrul societății europene, care este din ce în ce mai deconectată de domeniul pădurilor și al silviculturii, subliniind multiplele beneficii pe care pădurile le oferă din punct de vedere economic, social și ecologic, cultural și istoric;

| O. | întrucât, pe lângă faptul că pădurile contribuie la sechestrarea carbonului, acestea au efecte benefice asupra climei, atmosferei, conservării biodiversității, regimului râurilor și al corpurilor de apă, protejează solul de eroziunea provocată de ape și de vânt, având și alte proprietăți naturale utile; |
| --- | --- |

O.

întrucât, pe lângă faptul că pădurile contribuie la sechestrarea carbonului, acestea au efecte benefice asupra climei, atmosferei, conservării biodiversității, regimului râurilor și al corpurilor de apă, protejează solul de eroziunea provocată de ape și de vânt, având și alte proprietăți naturale utile;

| P. | întrucât aproape 23 % din pădurile europene se regăsesc în siturile din cadrul Natura 2000, această proporție depășind valoarea de 50 % în unele state membre, și întrucât aproape jumătate din habitatele naturale din zonele din cadrul Natura 2000 sunt păduri; |
| --- | --- |

P.

întrucât aproape 23 % din pădurile europene se regăsesc în siturile din cadrul Natura 2000, această proporție depășind valoarea de 50 % în unele state membre, și întrucât aproape jumătate din habitatele naturale din zonele din cadrul Natura 2000 sunt păduri;

| Q. | întrucât pădurile pot fi surse atât de produse forestiere primare, cum ar fi lemnul, cât și de produse secundare valoroase, cum ar fi ciupercile, trufele, ierburile, mierea și fructele de pădure, care sunt foarte importante pentru activitățile economice desfășurate în unele regiuni ale Uniunii; |
| --- | --- |

Q.

întrucât pădurile pot fi surse atât de produse forestiere primare, cum ar fi lemnul, cât și de produse secundare valoroase, cum ar fi ciupercile, trufele, ierburile, mierea și fructele de pădure, care sunt foarte importante pentru activitățile economice desfășurate în unele regiuni ale Uniunii;

| R. | întrucât pădurile europene joacă un rol important în ceea ce privește îmbunătățirea mediului, dezvoltarea economiei, satisfacerea nevoilor statelor membre de produse din lemn și creșterea stării de bine a populației; |
| --- | --- |

R.

întrucât pădurile europene joacă un rol important în ceea ce privește îmbunătățirea mediului, dezvoltarea economiei, satisfacerea nevoilor statelor membre de produse din lemn și creșterea stării de bine a populației;

| S. | întrucât agrosilvicultura, definită ca un ansamblu de sisteme de utilizare a terenurilor în cadrul cărora arborii sunt crescuți, în asociere cu agricultura, pe aceeași unitate de terenuri, este o suită de sisteme de gestionare a terenurilor, care stimulează productivitatea globală, generează mai multă biomasă, mențin și refac solurile și oferă o serie de servicii ecosistemice valoroase; |
| --- | --- |

S.

întrucât agrosilvicultura, definită ca un ansamblu de sisteme de utilizare a terenurilor în cadrul cărora arborii sunt crescuți, în asociere cu agricultura, pe aceeași unitate de terenuri, este o suită de sisteme de gestionare a terenurilor, care stimulează productivitatea globală, generează mai multă biomasă, mențin și refac solurile și oferă o serie de servicii ecosistemice valoroase;

| T. | întrucât pădurile au un rol multifuncțional și este nevoie de mult timp pentru ca acestea să se formeze, importanța asigurării unei bune diversități a speciilor face ca utilizarea durabilă, conservarea și înmulțirea resurselor forestiere să fie o sarcină de importanță europeană; |
| --- | --- |

T.

întrucât pădurile au un rol multifuncțional și este nevoie de mult timp pentru ca acestea să se formeze, importanța asigurării unei bune diversități a speciilor face ca utilizarea durabilă, conservarea și înmulțirea resurselor forestiere să fie o sarcină de importanță europeană;

| U. | întrucât vânătoarea responsabilă din punct de vedere social și ecologic joacă, de asemenea, un rol important în mediul forestier și în regiunile semiîmpădurite prin controlul numărului de animale vânate sau al răspândirii bolilor asociate lor, cum ar fi pesta porcină africană; |
| --- | --- |

U.

întrucât vânătoarea responsabilă din punct de vedere social și ecologic joacă, de asemenea, un rol important în mediul forestier și în regiunile semiîmpădurite prin controlul numărului de animale vânate sau al răspândirii bolilor asociate lor, cum ar fi pesta porcină africană;

| V. | întrucât pădurile joacă un rol fundamental în combaterea eroziunii solului și a deșertificării maselor terestre; întrucât studiile arată că arborii din parcuri și din mediul urban au un efect pozitiv în ceea ce privește menținerea temperaturilor la un nivel mai scăzut în comparație cu zonele fără arbori; |
| --- | --- |

V.

întrucât pădurile joacă un rol fundamental în combaterea eroziunii solului și a deșertificării maselor terestre; întrucât studiile arată că arborii din parcuri și din mediul urban au un efect pozitiv în ceea ce privește menținerea temperaturilor la un nivel mai scăzut în comparație cu zonele fără arbori;

| W. | întrucât, în actuala perioadă de programare (2014-2020), în cadrul PAC există măsuri menite să ajute actorii economici să consolideze capacitățile în ceea ce privește gestionarea silviculturii; |
| --- | --- |

W.

întrucât, în actuala perioadă de programare (2014-2020), în cadrul PAC există măsuri menite să ajute actorii economici să consolideze capacitățile în ceea ce privește gestionarea silviculturii;

| X. | întrucât unele regiuni forestiere au fost invadate masiv de dăunători și insecte precum viermii de lemn și diverse ciuperci; întrucât populațiile naturale din pădurile de castani au fost invadate într-o măsură considerabilă de Cryphonectria parasitica, care reprezintă o amenințare serioasă pentru supraviețuirea acestor populații, dar și, pe termen lung, amenință activitățile umane conexe, cum ar fi producția și culegerea de castane; |
| --- | --- |

X.

întrucât unele regiuni forestiere au fost invadate masiv de dăunători și insecte precum viermii de lemn și diverse ciuperci; întrucât populațiile naturale din pădurile de castani au fost invadate într-o măsură considerabilă de Cryphonectria parasitica, care reprezintă o amenințare serioasă pentru supraviețuirea acestor populații, dar și, pe termen lung, amenință activitățile umane conexe, cum ar fi producția și culegerea de castane;

| Y. | întrucât datele disponibile privind pădurile la nivelul UE sunt incomplete și de calitate diferită, împiedicând, astfel, capacitatea de coordonare la nivelul UE în ceea ce privește gestionarea pădurilor; |
| --- | --- |

Y.

întrucât datele disponibile privind pădurile la nivelul UE sunt incomplete și de calitate diferită, împiedicând, astfel, capacitatea de coordonare la nivelul UE în ceea ce privește gestionarea pădurilor;

| Z. | întrucât există exploatări forestiere ilegale în curs și în UE; |
| --- | --- |

Z.

întrucât există exploatări forestiere ilegale în curs și în UE;

Trecutul – un bilanț al succeselor și provocărilor recente în cadrul aplicării

| 1. | salută publicarea raportului Comisiei intitulat „Progresele înregistrate în implementarea strategiei UE pentru păduri «O nouă strategie a UE pentru păduri: în beneficiul pădurilor și al sectorului forestier»” (COM(2018)0811); |
| --- | --- |

1.

| 2. | salută acțiunile întreprinse de statele membre și de Comisie în vederea îndeplinirii obiectivelor Strategiei UE pentru păduri și implicarea Comitetului forestier permanent, a Grupului de dialog civil pentru păduri și lemnul de plută, a Grupului de experți în materie de incendii forestiere, a Grupului de experți pentru industriile forestiere și aspecte sectoriale, precum și a părților interesate relevante în Planul multianual de punere în aplicare pentru păduri (Forest MAP); |
| --- | --- |

2.

| 3. | recunoaște că raportul Comisiei din 2018 privind progresele înregistrate în implementarea actualei Strategii a UE pentru păduri prevede că strategia a fost utilă ca instrument de coordonare și că, în general, cele „opt plus unu” domenii prioritare ale strategiei au fost puse în aplicare cu relativ puține impedimente, cu excepția provocărilor majore care trebuie soluționate cu ajutorul politicii privind biodiversitatea și a provocărilor persistente în domeniile „Ce păduri avem și cum se schimbă ele?”, care vizează în mod specific percepția și informarea publicului cu privire la sectorul forestier, și „Încurajarea coordonării și a comunicării”, care vizează în mod specific politicile din domeniul forestier; |
| --- | --- |

3.

| 4. | subliniază că în cadrul procesului paneuropean „FOREST EUROPE” a fost convenită la nivel internațional o definiție a GDP; observă că definiția a fost inclusă în legislația națională și în sistemele voluntare, de exemplu în cele de certificare forestieră care sunt în vigoare în statele membre; |
| --- | --- |

4.

| 5. | evidențiază că promovarea GDP în UE, prin intermediul Strategiei UE pentru păduri și al măsurilor de dezvoltare rurală aplicate în cadrul politicii agricole comune (PAC), a avut un impact extrem de pozitiv asupra pădurilor și a stării acestora, asupra mijloacelor de trai din mediul rural, precum și asupra biodiversității pădurilor din UE și a îmbunătățit beneficiile pentru climă aduse de sectorul forestier; constată, cu toate acestea, că este încă necesar să se consolideze GDP în mod echilibrat, pentru a se asigura că starea ecologică a pădurilor se îmbunătățește, pentru a ameliora sănătatea și reziliența ecosistemelor și a se asigura că acestea se pot adapta la condițiile climatice în schimbare, pentru a reduce riscurile și impactul perturbărilor naturale, precum și pentru a proteja oportunitățile generațiilor actuale și viitoare de a gestiona pădurile, de exemplu, astfel încât obiectivele proprietarilor de păduri și ale IMM-urilor să fie îndeplinite, și pentru a îmbunătăți calitatea pădurilor și a suprafețelor împădurite existente; consideră că Strategia UE pentru păduri ar trebui să includă instrumente adecvate în acest sens; subliniază că statele membre sunt obligate să efectueze GDP în mod exemplar; consideră că modelele de gestionare a pădurilor ar trebui să includă sustenabilitatea ecologică, socială și economică, care este definită ca reprezentând administrarea și utilizarea pădurilor și a terenurilor împădurite într-un mod care să asigure menținerea biodiversității, a productivității, a capacității de regenerare, a vitalității și a potențialului lor de a-și îndeplini, în prezent și în viitor, funcțiile ecologice, economice și sociale relevante la nivel local, național și global, fără a aduce daune altor ecosisteme; subliniază că recunoașterea și protejarea drepturilor de proprietate este esențială pentru a realiza un angajament pe termen lung în ceea ce privește GDP; subliniază că gestionarea durabilă și conservarea pădurilor noastre reprezintă un element central al stării noastre generale de bine, deoarece acestea sunt locuri în care se desfășoară activități de interes public, atât pe plan recreativ, cât și pe planul sănătății și educației, și recunoaște că GDP promovează protecția biodiversității pădurilor europene; solicită protejarea pădurilor primare care au o structură conservată, specii bogate și zone adecvate, acolo unde aceste păduri continuă să existe; constată că nu există o definiție a pădurilor seculare la nivelul UE și invită Comisia să introducă o definiție, care să fie pregătită în cadrul Comitetului forestier permanent, în procesul de redactare al viitoarei strategii a UE pentru păduri; subliniază că ar putea exista opinii divergente cu privire la capacitățile de absorbție a emisiilor de CO2 ale diferitelor tipuri de păduri și, prin urmare, consideră că noua strategie a UE pentru păduri ar trebui să promoveze gestionarea durabilă a pădurilor; regretă practicile nesustenabile și exploatarea forestieră ilegală care au loc în anumite state membre, în ciuda Regulamentului UE privind lemnul, și solicită în continuare statelor membre să depună eforturi suplimentare pentru a le pune capăt și, de asemenea, să își îmbunătățească sau să își consolideze legislația națională atunci când este necesar; îndeamnă Comisia și statele membre să ia măsuri urgente cu privire la aceste chestiuni prin monitorizarea atentă și prin punerea în aplicare a legislației UE existente și invită Comisia să aplice rapid procedurile de constatare a neîndeplinirii obligațiilor atunci când se comit încălcări, precum și să urmărească cazurile de exploatare forestieră ilegală prin intermediul tuturor organismelor competente; invită Comisia să finalizeze, fără întârziere, verificarea adecvării normelor UE de combatere a exploatării forestiere ilegale; |
| --- | --- |

5.

| 6. | concluzionează că diferențele înregistrate între statele membre, precum și diferențele existente între regiunile din statele membre, au reprezentat un factor important în analizarea posibilelor măsuri la nivelul UE; |
| --- | --- |

6.

| 7. | își exprimă îngrijorarea profundă cu privire la faptul că, în anumite părți ale Uniunii, nepunerea în aplicare a legislației UE existente și suspiciunile legate de corupție au condus la exploatări forestiere ilegale și la activități forestiere nesustenabile; solicită Comisiei și statelor membre să combată corupția și să pună pe deplin în aplicare legislația existentă; |
| --- | --- |

7.

Prezentul – starea actuală a pădurilor din UE

| 8. | subliniază că pădurile din UE, împreună cu cele din teritoriile de peste mări și regiunile ultraperiferice ale acesteia, îndeplinesc mai multe funcții și se caracterizează printr-o mare diversitate legată de aspecte cum ar fi regimul proprietății, dimensiunea, structura, biodiversitatea și reziliența lor, precum și provocările întâmpinate; subliniază faptul că pădurile, în special pădurile mixte, oferă societății o mare varietate de servicii ecosistemice, inclusiv habitate pentru specii, sechestrarea carbonului, materii prime, energie regenerabilă, îmbunătățirea calității aerului, apă curată, realimentarea apelor subterane, controlul eroziunii și protecția împotriva secetei, a inundațiilor și a avalanșelor, precum și furnizarea de ingrediente pentru medicamente, fiind totodată un important spațiu cultural și recreațional; întrucât toate acestea nu par să mai poată fi asigurate pe deplin, întrucât proprietarii de păduri nu mai pot reinvesti în păduri din cauza situației economice dificile generate de schimbările climatice și de alți factori; constată că, potrivit ultimelor estimări, numai 26 % din speciile forestiere și 15 % din habitatele forestiere au demonstrat o stare de conservare favorabilă; invită statele membre să asigure protejarea ecosistemelor și, dacă este necesar, să dezvolte și să consolideze orientările referitoare la produsele forestiere nelemnoase; |
| --- | --- |

8.

| 9. | constată progresele înregistrate în evaluarea serviciilor ecosistemice prin inițiativa Cartografierea ecosistemelor și a serviciilor acestora (MAES); subliniază, cu toate acestea, că în prezent nu există o remunerare adecvată pentru furnizarea de servicii ecosistemice, cum ar fi sechestrarea CO2, favorizarea biodiversității sau îmbunătățirea solului, și că proprietarii de păduri care se concentrează în prezent asupra conversiei pădurilor în mod corespunzător ar putea să-și gestioneze pădurile în pierdere, în pofida furnizării de servicii ecosistemice substanțiale; invită Comisia și statele membre să examineze opțiunile de stimulare și remunerare adecvată a serviciilor climatice, de biodiversitate și a altor servicii ecosistemice, pentru a permite o conversie forestieră viabilă din punct de vedere economic; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ia act de faptul că, în ultimele decenii, resursele forestiere ale UE au crescut în ceea ce privește suprafețele împădurite și volumul și că, în prezent, pădurile și alte zone împădurite acoperă cel puțin 43 % din suprafața UE, atingând cel puțin 182 de milioane de hectare și reprezentând 5 % din totalul pădurilor din lume, datorită împăduririi și regenerării naturale; constată că jumătate din rețeaua Natura 2000 este formată din suprafețe împădurite (și anume, 37,5 milioane de hectare) și că 23 % din toate pădurile din Europa se află în situri Natura 2000, în timp ce unele state membre au mai mult de jumătate din teritoriu acoperit de păduri și depind de silvicultură; subliniază că este importantă îmbunătățirea cunoștințelor cu privire la Natura 2000 și la efectele acesteia asupra biodiversității, asupra gestionării pădurilor și asupra altor utilizări ale terenurilor în întreaga UE; constată că 60 % din pădurile din UE se află în proprietate privată, cu un procent ridicat de exploatații forestiere de mici dimensiuni (mai puțin de 3 ha) și că 40 % sunt în proprietate publică; subliniază că peste 60 % din pădurile productive din UE și peste 20 % din pădurile productive la nivel mondial sunt certificate conform standardelor voluntare de GDP; constată, de asemenea, că proporția lemnului rotund care provine din păduri certificate, prelucrat de industriile lemnului la nivel mondial este mai mare de 20 % și că această proporție este de până la 50 % în UE; subliniază că sectorul forestier asigură locuri de muncă pentru cel puțin 500 000 de persoane în mod direct (7) și 2,6 milioane de persoane în mod indirect (8) în UE și că menținerea acestui nivel de ocupare a forței de muncă, precum și a competitivității sectorului pe termen lung, necesită eforturi constante pentru a atrage forță de muncă calificată și instruită în cadrul sectorului și a se asigura că lucrătorii au un acces adecvat la asistență socială și medicală; constată că aceste locuri de muncă depind de ecosisteme forestiere reziliente și bine gestionate pe termen lung; subliniază rolul esențial pe care îl joacă proprietarii de păduri în implementarea GDP și rolul important pe care îl joacă pădurile pentru crearea de locuri de muncă verzi și pentru creșterea economică în zonele rurale; în plus, evidențiază că proprietarii și administratorii de păduri din UE au o îndelungată tradiție și experiență în gestionarea pădurilor multifuncționale; solicită Comisiei să includă în cadrul noii strategii a UE pentru păduri necesitatea acordării de sprijin proprietarilor de păduri, inclusiv sprijin financiar; consideră că acest sprijin ar trebui să facă obiectul aplicării GDP, pentru a asigura continuarea investițiilor în tehnologii moderne și în măsurile de mediu și climatice care consolidează rolul multifuncțional al pădurilor, cu un instrument financiar specific pentru gestionarea zonelor din rețeaua Natura 2000 și crearea unor condiții de muncă decente; consideră că acest sprijin financiar ar trebui să fie rezultatul unei combinații solide de instrumente financiare, de finanțare națională și de finanțare din sectorul privat; subliniază importanța prevenirii exodului rural și consideră că sunt esențiale investițiile în ecosisteme; salută împădurirea și reîmpădurirea ca instrumente adecvate pentru creșterea suprafețelor împădurite, în special pe terenurile abandonate care nu sunt adecvate pentru producția de alimente, în apropierea zonelor urbane și periurbane, precum și în zonele de munte, atunci când este cazul; încurajează acțiunile sprijinite financiar pentru utilizarea lemnului recoltat proporțional cu stocul forestier durabil și creșterea pădurilor și a altor terenuri împădurite acolo unde este cazul, în special în statele membre în care suprafețele împădurite sunt reduse, încurajând în același timp alte state membre să mențină suprafețele împădurite în zonele cu funcții ecologice accentuate; constată că pădurile găzduiesc o parte semnificativă a biodiversității terestre a Europei; |
| --- | --- |

10.

| 11. | constată că suprafața împădurită din Uniune este în creștere, printre altele, ca urmare a împăduririi, și că pădurile comerciale gestionate nu numai că rețin carbonul mai bine decât pădurile negestionate, dar reduc, de asemenea, emisiile și problemele cauzate de deteriorarea stării pădurilor; constată că gestionarea durabilă a pădurilor comerciale are cel mai bun impact asupra climei și că țările care își gestionează bine pădurile ar trebui să fie răsplătite pentru acest lucru; |
| --- | --- |

11.

| 12. | recunoaște că investițiile publice și private pe termen lung într-o GDP consolidată, care pune accentul în egală măsură pe beneficiile sociale, ecologice și economice ale pădurilor și pe mecanisme adecvate de finanțare și compensare, pot contribui la asigurarea rezilienței și a capacității de adaptare a pădurilor și ajuta sectorul forestier să rămână viabil din punct de vedere economic și sigur din punct de vedere ecologic, dar pot și contribui la atingerea numeroaselor obiective ale UE, inclusiv la aplicarea cu succes a Pactului verde european și la tranziția către o bioeconomie circulară, precum și la promovarea biodiversității; subliniază, de asemenea, că sunt necesare alte mecanisme de finanțare ale UE, ușor accesibile, bine coordonate și relevante, cum ar fi instrumentele financiare sau sprijinul Băncii Europene de Investiții pentru a consolida investițiile în proiecte forestiere, care să vizeze GDP și prevenirea și atenuarea incendiilor forestiere, precum și fondurile structurale și fondurile din cadrul programelor Orizont, Erasmus + și LIFE+, care ar putea oferi un sprijin esențial pentru investiții și servicii de stocare și sechestrare a carbonului ca parte a GDP, garantând, totodată, coerența cu Pactul verde; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ia act de beneficiile esențiale aduse climei de păduri și de sectorul forestier; reiterează necesitatea de a promova aspectele de mediu, economice și sociale ale pădurilor și ale gestionării acestora în mod echilibrat, consolidând, în același timp, beneficiile globale aduse climei de păduri și de lanțul valoric forestier, și anume sechestrarea sporită de CO2 și stocarea carbonului în produsele lemnoase și înlocuirea materialelor; subliniază necesitatea de a menține, de a promova în continuare și de a mări, acolo unde este posibil, sechestrarea de CO2 în păduri la un nivel care să permită gestionarea durabilă a tuturor funcțiilor pădurii, stocarea carbonului in situ, inclusiv în zonele agroforestiere, în lemnul mort și în solul forestier, precum și în produse din lemn, printr-o GDP activă; observă că pădurile absorb peste 10 % din emisiile de gaze cu efect de seră ale UE; subliniază că este necesar să se promoveze utilizarea lemnului ca material de construcție durabil, deoarece aceasta ne permite să ne orientăm către o economie mai durabilă; încurajează Comisia să analizeze diferite mecanisme bazate pe piață pentru a stimula înlocuirea combustibililor fosili cu materii prime regenerabile, care oferă beneficii pentru climă; subliniază rolul esențial al materialelor pe bază de lemn pentru înlocuirea alternativelor bazate pe combustibili fosili și a alternativelor cu o amprentă ecologică mai mare în sectoare precum industria construcțiilor, industria textilă, industria chimică și industria ambalajelor și necesitatea de a lua pe deplin în considerare efectele benefice pentru climă și mediu ale acestei înlocuiri semnificative; subliniază, în plus, avantajele încă insuficient exploatate pe care le prezintă înlocuirea produselor de unică folosință, în special a celor din materiale plastice, cu produse sustenabile pe bază de lemn; subliniază că utilizarea circulară a produselor din lemn ar trebui, de asemenea, mărită, pentru a îmbunătăți utilizarea resurselor noastre sustenabile, a promova eficacitatea resurselor, a reduce deșeurile și a prelungi ciclul de viață al carbonului în vederea dezvoltării unei bioeconomii circulare durabile și locale; |
| --- | --- |

13.

| 14. | salută, în ceea ce privește înlocuirea materiilor prime și a energiei bazate pe combustibili fosili, activitatea continuă de promovare a celei mai eficiente utilizări a lemnului, pe principiul „utilizării în cascadă”; invită Comisia și statele membre să continue să implementeze criterii de durabilitate pentru biomasă în temeiul reformării Directivei privind energia din surse regenerabile și să utilizeze în mod optim efectul de substituție, prin înlocuirea materialelor și a energiei bazate pe combustibili fosili și cu emisii ridicate de CO2; remarcă, totuși, importanța evitării distorsiunilor inutile pe piață pentru materiile prime pe bază de lemn în ceea ce privește sprijinirea schemelor pentru bioenergie; atrage atenția asupra faptului că o creștere previzibilă a cererii de lemn și biomasă trebuie să fie însoțită de GDP; în acest sens, subliniază necesitatea creșterii finanțării în ceea ce privește cercetările privind înlocuirii materialelor și energia din surse fosile; constată că resturile de la sfârșitul lanțului valoric al lemnului pot fi utilizate în mod favorabil ca biomasă pentru a înlocui energia termică pe bază de combustibili fosili, dar că, atunci când este posibil, lemnul ar trebui păstrat pentru utilizări cu un ciclu de viață mai îndelungat, cu scopul de a mări capacitatea de stocare globală a dioxidului de carbon; |
| --- | --- |

14.

| 15. | subliniază efectele benefice ale perdelelor forestiere atât pentru protejarea terenurilor agricole, cât și pentru creșterea producției agricole; insistă asupra metodelor de încurajare a fermierilor pentru punerea în practică dezvoltarea perdelelor forestiere; |
| --- | --- |

15.

| 16. | subliniază rolul esențial al arborilor și arbuștilor meliferi în cadrul ecosistemelor naturale pentru sectorul apicol cât și pentru contribuția la procesul natural de polenizare și pentru capacitatea de consolidare și protecție a terenurilor deteriorate și/sau accidentate; insistă asupra includerii în programele de sprijin ale UE a speciilor de astfel de arbori și arbuști, având în vedere caracteristicile regionale; |
| --- | --- |

16.

| 17. | regretă că, deși pădurile din UE sunt gestionate în conformitate cu principiul GDP stabilit de comun acord, iar în UE suprafețele împădurite au crescut în ultimele decenii, s-a dezvoltat o abordare diferită a GDP în contextul Regulamentului (UE) 2020/852, recent convenit, al Parlamentului European și al Consiliului din 18 iunie 2020 privind instituirea unui cadru de facilitare a investițiilor durabile și de modificare a Regulamentului (UE) 2019/2088 (9); |
| --- | --- |

17.

| 18. | subliniază importanța unor ecosisteme forestiere reziliente și sănătoase, inclusiv a faunei și florei, pentru a menține și a îmbunătăți multiplele servicii ecosistemice furnizate de păduri, cum ar fi biodiversitatea, aerul curat, apa, solul sănătos, lemnul și materiile prime nelemnoase; subliniază că instrumentele voluntare și legislațiile în vigoare, cum ar fi Directivele UE privind păsările și habitatele, afectează deciziile în materie de gestionare a terenurilor și trebuie respectate și puse în aplicare în mod corespunzător; |
| --- | --- |

18.

| 19. | constată că fermierii și proprietarii de păduri sunt actori-cheie în zonele rurale; salută recunoașterea rolului silviculturii, al agrosilviculturii și al industriilor forestiere în programul de dezvoltare rurală al PAC 2014-2020, precum și îmbunătățirile introduse prin Regulamentul Omnibus; încurajează păstrarea acestei recunoașteri în cadrul PAC 2021-2027 și la punerea în aplicare a Pactului verde european; |
| --- | --- |

19.

| 20. | subliniază caracterul adecvat și viabil al abordării în două etape pentru a verifica durabilitatea biomasei forestiere, astfel cum s-a convenit în reformarea Directivei privind energia din surse regenerabile; constată că acest lucru ar trebui realizat prin continuarea procesului, anterior întrerupt, de elaborare de către Comitetul forestier permanent și de către Comisie a unor criterii specifice de durabilitate care nu se axează pe utilizarea finală; |
| --- | --- |

20.

| 21. | recunoaște rolul pădurilor în ceea ce privește furnizarea de valoare recreativă și activități forestiere, cum ar fi recoltarea de produse forestiere nelemnoase, de pildă ciuperci și fructe de pădure; ia act de posibilitățile de îndepărtare a unei cantități mai mari de biomasă în ceea ce privește prevenirea incendiilor forestiere prin intermediul pășunatului, dar remarcă și faptul că pășunatul animalelor sălbatice are un impact negativ asupra plantulelor, și, prin urmare, relevă necesitatea de a gestiona în mod durabil fauna care pășunează; |
| --- | --- |

21.

Viitorul – rolul crucial jucat de Strategia UE pentru păduri post-2020 și de Pactul verde european pentru îndeplinirea obiectivelor Acordului de la Paris și ale Agendei 2030 pentru dezvoltare durabilă a Organizației Națiunilor Unite

| 22. | salută publicarea recentă a Pactului verde european al Comisiei și așteaptă cu interes viitoarea strategie UE pentru păduri post-2020, care ar trebui aliniată la Pactul verde european și la Strategia UE în domeniul biodiversității; consideră, în plus, că intensificarea bioeconomiei circulare este o abordare esențială pentru realizarea unei societăți cu emisii scăzute de carbon la implementarea Pactului verde; subliniază că este important să se consolideze în continuare potențialul pădurilor pentru a atinge obiectivele Pactului verde european, precum și să se dezvolte bioeconomia circulară, garantând în același timp alte servicii ecosistemice, inclusiv biodiversitatea; |
| --- | --- |

22.

| 23. | salută programul de lucru al Comisiei pentru 2020 și, în special, recunoașterea contribuției noii Strategii a UE pentru păduri la cea de a 26-a sesiune a Conferinței părților (COP26) la Convenția-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice; subliniază, în acest sens, că, în viitor, pădurile nu ar trebui considerate drept singurul tip de absorbant de CO2, deoarece acest lucru ar stimula mai puțin alte sectoare să își reducă la minimum emisiile; evidențiază, în plus, că sunt necesare acțiuni concrete și eficiente în strategiile și planurile de adaptare la schimbările climatice, care să încorporeze sinergiile dintre atenuare și adaptare, care vor fi esențiale pentru reducerea efectelor dăunătoare ale schimbărilor climatice asupra perturbărilor cum ar fi incendiile forestiere și efectele lor negative asupra economiei rurale, a biodiversității și furnizării de servicii ecosistemice; subliniază că sunt necesare mai multe resurse și că trebuie dezvoltată o gestionare a incendiilor bazată pe date științifice pentru a face față efectelor pe care le au schimbările climatice asupra pădurilor; ia act de faptul că, pentru a conserva biodiversitatea și funcționalitatea pădurilor, precum și pentru a respecta nevoia de atenuare a schimbărilor climatice și de adaptare la acestea și astfel cum se recunoaște în Regulamentul privind exploatarea terenurilor, schimbarea destinației terenurilor și silvicultură (LULUCF), lemnul mort din pădure constituie microhabitate de care depind numeroase specii; |
| --- | --- |

23.

| 24. | reiterează faptul că pădurile și sectorul forestier contribuie semnificativ la dezvoltarea bioeconomiilor locale, circulare în UE; evidențiază rolul esențial al pădurilor, al sectorului forestier și al bioeconomiei pentru realizarea obiectivelor Pactului verde european și neutralitatea climatică până în 2050; subliniază că, în 2015, bioeconomia reprezenta o piață estimată la peste 2,3 mii de miliarde EUR, asigurând 20 de milioane de locuri de muncă și furnizând 8,2 % din totalul locurilor de muncă din Uniune; constată că fiecare euro investit în cercetare și inovare în sectorul bioeconomiei în cadrul programului Orizont 2020 va genera o valoare adăugată de aproximativ 10 EUR; subliniază că realizarea obiectivelor UE în domeniul mediului, climei și biodiversității nu va fi posibilă niciodată fără păduri multifuncționale, sănătoase și gestionate durabil, aplicând o perspectivă pe termen lung, și nici fără industrii forestiere viabile; subliniază că, în anumite circumstanțe, se fac compromisuri între protejarea climei și protejarea biodiversității în sectorul bioeconomiei și, în special, în sectorul silviculturii, fapt care joacă un rol central în tranziția către o economie neutră din punct de vedere climatic; își exprimă îngrijorarea cu privire la faptul că acest compromis nu a fost abordat suficient în discuțiile recente privind politica; subliniază că este necesar să elaboreze o abordare coerentă pentru a reuni protecția biodiversității și protecția climei într-un sector forestier și într-o bioeconomie prospere; subliniază importanța dezvoltării și asigurării unei bioeconomii bazate pe piață în UE, de exemplu stimulând inovarea și dezvoltarea de noi produse ecologice cu un lanț de aprovizionare eficient, care să utilizeze în mod eficient materialele de biomasă; consideră că UE ar trebui să încurajeze utilizarea lemnului, a produselor lemnoase recoltate sau a biomasei forestiere pentru a stimula producția și locurile de muncă sustenabile; invită Comisia și statele membre să încurajeze returnarea materialelor de origine biologică, inclusiv toate deșeurile de lemn, revin în lanțul de valori încurajând proiectarea ecologică, stimulând și mai mult reciclarea și promovând utilizarea de materii prime secundare de lemn pentru produse înaintea incinerării lor eventuale la sfârșitul ciclului de viață; |
| --- | --- |

24.

| 25. | subliniază necesitatea de a susține pe deplin sectorul forestier printr-un sprijin politic real și mai subliniază în acest sens că este necesară o strategie a UE pentru păduri ambițioasă, independentă și de sine stătătoare pentru perioada de după 2020, în paralel cu alte strategii sectoriale relevante; remarcă faptul că, din moment ce agrosilvicultura poate avea, atât caracteristici agricole, cât și forestiere, Strategia UE pentru păduri trebuie să fie coordonată cu strategia „de la fermă la consumator”; cere o nouă strategie a UE pentru păduri, care să se bazeze pe o abordare holistică a GDP, ținând seama de toate aspectele economice, sociale și de mediu ale lanțului valoric forestier, asigurând continuitatea rolului multifuncțional și multidimensional al pădurilor; subliniază că trebuie dezvoltată o strategie a UE pentru păduri care să fie coordonată, echilibrată, coerentă și mai bine integrată cu legislația UE relevantă în domeniul forestier și care să țină seama de persoanele care lucrează în mod direct sau indirect în sectorul forestier și care trăiesc în zonele de pădure, și de serviciile multiple pe care le oferă, având în vedere numărul tot mai mare de politici naționale și ale UE care afectează direct sau indirect pădurile și gestionarea lor în UE; |
| --- | --- |

25.

| 26. | solicită Comisiei ca, la punerea în aplicare a Fondului european agricol pentru dezvoltare rurală, să depună toate eforturile pentru a se asigura că sunt promovate în special inițiativele care vizează stoparea pierderii biodiversității în păduri, promovarea plantării speciilor mixte și indigene și îmbunătățirea gestionării pădurilor și că proiectele sunt puse în aplicare și finanțarea este bine direcționată; |
| --- | --- |

26.

| 27. | consideră că Strategia UE pentru păduri ar trebui să constituie o punte între politicile naționale în domeniul forestier și al agrosilviculturii și obiectivele UE privind pădurile și exploatațiile agrosilvice, recunoscând atât necesitatea de a respecta competența națională, cât și necesitatea de a contribui la obiectivele mai ample ale UE, abordând totodată în mod coerent atât particularitățile pădurilor private, cât și pe cele ale pădurilor care aparțin domeniului public; solicită să se ia măsuri pentru a asigura stabilitatea și previzibilitatea pe termen lung a sectorului forestier și a întregii bioeconomii; |
| --- | --- |

27.

| 28. | subliniază importanța luării de decizii bazate pe dovezi în ceea ce privește politicile UE legate de păduri, sectorul forestier și lanțurile sale valorice; solicită ca toate aspectele ce țin de domeniul forestier ale măsurilor aferente Pactului verde european să fie la un nivel de ambiție în concordanță cu Strategia UE pentru păduri post-2020, în special pentru a se asigura un impact pozitiv al GDP asupra societății, inclusiv conectivitatea și reprezentativitatea ecosistemelor forestiere, precum și garanția unor efecte benefice stabile și pe termen lung asupra climei și mediului, contribuind totodată la realizarea ODD-urilor; subliniază că orice eventuale orientări ale UE în materie de gestionare durabilă a pădurilor ar trebui să fie elaborate în cadrul Strategiei UE pentru păduri post-2020; |
| --- | --- |

28.

| 29. | reliefează necesitatea de a lua în considerare legăturile dintre sectorul forestier și alte sectoare, cum ar fi agricultura, și coordonarea lor cu bioeconomia circulară, precum și importanța digitalizării și a investițiilor în educație, cercetare și inovare și conservarea biodiversității, care pot contribui în mod pozitiv la găsirea de soluții în continuare pentru atenuarea schimbărilor climatice și crearea de locuri de muncă; constată că pădurile fac parte integrantă din dezvoltarea durabilă; |
| --- | --- |

29.

| 30. | subliniază importanța sistemelor agroforestiere pentru lumea rurală, sisteme cu densitate foarte scăzută, puțin viabile din punct de vedere economic, în care venitul anual este completat de alte activități, cum ar fi creșterea animalelor, turismul și vânătoarea, care necesită o finanțare adecvată pentru a evita deșertificarea sau supraexploatarea; |
| --- | --- |

30.

| 31. | subliniază că, din cauza schimbărilor climatice și efectele activităților umane, perturbările naturale, cum ar fi incendiile, secetele, inundațiile, furtunile, infestările cu dăunători, bolile și eroziunea, fenomene deja prezente, vor apărea mai frecvent și cu intensitate mai mare în viitor, cauzând daune pădurilor din UE și că acest lucru va necesita o gestionare a riscurilor și a crizelor adaptată la fiecare scenariu; subliniază, în acest context, necesitatea de a dezvolta o strategie solidă a UE pentru păduri după 2020, precum și măsuri de gestionare a riscurilor, cum ar fi consolidarea rezilienței europene la dezastre și a instrumentelor de avertizare timpurie, cu scopul de a fi mai bine pregătiți și de a preveni astfel de evenimente, de a consolida reziliența pădurilor la schimbările climatice și de a le face mai rezistente la schimbările climatice, de exemplu prin consolidarea punerii în aplicare a unei gestionări durabile și active a pădurilor și prin cercetare și inovare, ceea ce va permite optimizarea capacității de adaptare a pădurilor noastre; reamintește că, potrivit Agenției Europene de Mediu, printre principalele surse de presiune asupra pădurilor din UE se află extinderea zonelor urbane și schimbările climatice; subliniază, de asemenea, necesitatea de a oferi mecanisme de sprijin mai eficiente, precum și resurse și instrumente financiare pentru proprietarii de păduri, pentru a aplica măsuri de prevenire și de refacere a zonelor afectate, cum ar fi reîmpădurirea terenurilor deteriorate care nu sunt adecvate pentru agricultură, folosind și fonduri speciale în caz de catastrofe, inclusiv prin intervenții extraordinare, cum ar fi Fondul de solidaritate al Uniunii Europene; solicită să se asigure coerența între Strategia UE pentru păduri și Mecanismul european de protecție civilă; invită Comisia și statele membre să instituie un mecanism de urgență și consideră că este esențial să se includă un sprijin pentru pășunatul de pădure printre măsurile agroforestiere și să se încurajeze statele membre să pună în aplicare acest mecanism în cadrul viitorului program de dezvoltare rurală; subliniază necesitatea de a dispune de mai multe resurse și de a dezvolta o gestionare a incendiilor bazată pe date științifice, precum și necesitatea unui proces decizional în cunoștință de cauză cu privire la riscuri, ținând seama de cauzele socioeconomice, climatice și de mediu ale incendiilor forestiere; solicită introducerea unei componente de răspuns la provocările comune provocate de schimbările climatice; |
| --- | --- |

31.

| 32. | invită statele membre să elaboreze inițiative pentru menținerea și, după caz, crearea de păduri cu o valoare de conservare ridicată, cu mecanismele și instrumentele necesare pentru stimularea și compensarea, după caz, a proprietarilor de păduri, astfel încât cunoștințele și știința să poată avansa în ceea ce privește aceste păduri, pe lângă conservarea habitatelor naturale; |
| --- | --- |

32.

| 33. | recunoaște rolul biodiversității în menținerea sănătății și rezilienței ecosistemelor forestiere; reliefează importanța siturilor Natura 2000 care oferă posibilitatea de a furniza societății multiple servicii ecosistemice, inclusiv materii prime; observă totuși că sunt necesare consiliere tehnică și resurse financiare noi într-o măsură suficientă pentru gestionarea unor astfel de zone; subliniază că pierderile economice cauzate de măsurile de protecție ar trebui să fie compensate în mod echitabil; subliniază importanța integrării pragmatice a conservării naturii în GDP, fără a extinde neapărat zonele protejate și evitând sarcini administrative și financiare suplimentare; sprijină crearea de rețele bazate pe inițiative ale statelor membre în acest scop; invită statul sau actorii regionali să negocieze repopularea pădurilor de-a lungul râurilor, după caz, cu părțile interesate de specialitate, cu scopul de a crea habitate biodiverse, după crearea cărora vor fi dezvoltate servicii ecologice, cum ar fi absorbția de substanțe nocive, care circulă prin apele subterane; subliniază rezultatele studiului de evaluare a impactului PAC, care indică faptul că instrumentele și măsurile PAC au potențialul de a contribui într-o măsură mai mare la obiectivele în materie de biodiversitate, și încurajează explorarea unor modalități de îmbunătățire a instrumentelor existente; încurajează, de asemenea, continuarea cercetărilor privind relația dintre biodiversitate și reziliență; |
| --- | --- |

33.

| 34. | observă că aproape 25 % din suprafața totală a pădurilor din UE aparține rețelei Natura 2000; |
| --- | --- |

34.

| 35. | constată că negocierile desfășurate de Comisia Economică pentru Europa a Organizației Națiunilor Unite și sprijinite de Organizația Națiunilor Unite pentru Alimentație și Agricultură pentru un acord paneuropean obligatoriu din punct de vedere juridic privind pădurile au eșuat, dat fiind faptul că Federația Rusă s-a retras din procesul de negociere; continuă, cu toate acestea, să sprijine instrumente solide de stimulare a gestionării durabile a pădurilor la nivel paneuropean și mondial; |
| --- | --- |

35.

| 36. | subliniază că un număr tot mai mare de politici europene abordează problema pădurilor din direcții diferite; încurajează încheierea procesului în curs, instituit de actuala strategie a UE pentru păduri, de dezvoltare a unei abordări sustenabile care să nu se axeze pe utilizarea finală, cu strânsa implicare a Comitetului forestier permanent și a statelor membre, pe baza abordării în două etape a Directivei reformate privind energia din surse regenerabile; consideră că abordarea în două etape ar putea fi utilizată în cadrul altor politici ce urmăresc să asigure criteriile de sustenabilitate pentru biomasa forestieră și coerența transsectorială a politicilor UE și ar putea recompensa realizările legate de ecosistem, în special realizările importante din punct de vedere social și legate de climă ale pădurilor; recunoaște, în același timp, că sectorul forestier din UE funcționează deja la cele mai înalte standarde de sustenabilitate; ia act de faptul că abordarea durabilă în privința biomasei forestiere trebuie să ia în considerare necesitatea competitivității lemnului în raport cu alte materii prime; subliniază că este important să se utilizeze instrumentele dezvoltate pe piață, cum ar fi sistemele de certificare forestieră care există, ca mijloace adecvate de a verifica sustenabilitatea resurselor forestiere, și încurajează utilizarea acestor instrumente; |
| --- | --- |

36.

| 37. | subliniază importanța crucială a măsurilor din domeniul forestier și agroforestier în cadrul PAC și a altor măsuri forestiere, precum și asigurarea unor condiții de piață echitabile și competitive în UE, pentru dezvoltarea cu succes a unei bioeconomii circulare sustenabile, punând în aplicare strategia UE pentru păduri; reamintește necesitatea continuității și a măsurilor din domeniul forestier și agroforestier explicite și îmbunătățite în cadrul PAC 2021-2027; subliniază că reduceri suplimentare ale bugetului PAC ar avea un efect negativ asupra investițiilor în GDP și asupra realizării obiectivelor UE privind sectorul forestier; consideră că GDP ar trebui să aibă un loc vizibil în noile planuri strategice PAC; subliniază necesitatea reducerii sarcinilor administrative în cadrul măsurilor UE din domeniul forestier și în ceea ce privește ajutoarele de stat, de exemplu, pentru a stimula promovarea și conservarea vegetației lemnoase, legate de elementele de peisaj și de politicile asociate cu plățile din cadrul pilonului I și II, și permițând exceptări pe categorii, făcând astfel posibilă o reacție promptă la provocările cu care se confruntă pădurile; este preocupat, în același timp, de faptul că măsurile orizontale din programul de dezvoltare rurală (PDR), precum măsurile de sprijinire a tinerilor fermieri, nu includ activitățile forestiere, cel puțin în unele state membre; |
| --- | --- |

37.

| 38. | subliniază beneficiile pe care le aduce asocierea pășunatului și a gestionării pădurilor, în special în ceea ce privește reducerea riscului de incendiu și a costurilor de întreținere a pădurilor; consideră că cercetarea și transferul de cunoștințe către specialiști în acest domeniu sunt esențiale; subliniază valoarea sistemelor agroforestiere extinse tradiționale și a serviciilor ecosistemice pe care le oferă; invită Comisia să coordoneze strategia UE pentru păduri cu strategia „de la fermă la consumator” pentru a realiza aceste obiective și să promoveze programe de formare specializate la nivelul UE, pentru a sensibiliza fermierii cu privire la beneficiile și practica de integrare a vegetației lemnoase în agricultură; ia act de aplicarea redusă a numeroaselor măsuri prevăzute în regulamentele UE pentru perioada de programare 2014-2020 aferentă dezvoltării rurale, menite să sprijine integrarea deliberată a vegetației lemnoase în agricultură; recunoaște capacitatea agrosilviculturii de a stimula productivitatea globală a biomasei în anumite zone și subliniază că ecosistemele mixte produc mai multă biomasă și absorb mai mult carbon din atmosferă; |
| --- | --- |

38.

| 39. | subliniază că Uniunea ar trebui să aloce suficiente fonduri pentru măsurile legate de sectorul forestier, care să corespundă noilor așteptări din acest sector, inclusiv să investească în dezvoltarea zonelor forestiere și în îmbunătățirea viabilității pădurilor, menținând rețelele de drumuri forestiere, tehnologia forestieră, inovarea și prelucrarea și utilizarea produselor forestiere; |
| --- | --- |

39.

| 40. | solicită statelor membre să își alinieze diferitele strategii și planuri de gestionare a pădurilor, astfel încât obiectivele respective să poată fi respectate și corectate în consecință, în timp util, în loc să creeze mozaicuri administrative, care amenință atingerea obiectivelor stabilite în aceste documente strategice; |
| --- | --- |

40.

| 41. | regretă omiterea din propunerea privind PAC pentru perioada de programare 2021-2027 a agrosilviculturii; consideră că este esențial ca următorul regulament privind PAC să recunoască beneficiile agrosilviculturii și să continue să promoveze și să sprijine crearea, regenerarea, reînnoirea și întreținerea sistemelor agroforestiere; invită Comisia Europeană să promoveze adoptarea de către statele membre a unor măsuri de sprijin pentru agrosilvicultură în planurile lor strategice; |
| --- | --- |

41.

| 42. | salută inițiativa anunțată de Comisie privind „exploatațiile forestiere de carbon”, care are scopul de a-i recompensa pe fermierii care se angajează în proiecte menite să reducă emisiile de CO2 sau să sporească capacitatea de stocare pentru a contribui la atingerea obiectivului privind „zero emisii de carbon” până în 2050, în contextul noului Pact verde; |
| --- | --- |

42.

| 43. | subliniază rolul esențial al cercetării și inovării la nivel înalt, care stimulează contribuția pădurilor, agrosilviculturii și sectorului forestier la depășirea provocărilor epocii în care trăim; subliniază importanța programelor UE de cercetare și inovare pentru perioada de după 2020, recunoaște rolul Comitetului permanent pentru cercetare agricolă și ia act de faptul că cercetarea și tehnologia au parcurs un drum lung de la introducerea Strategiei UE pentru păduri în 2013; subliniază importanța de a încuraja în continuare cercetarea, printre altele, în domeniul ecosistemelor forestiere, biodiversității, al înlocuirii durabile a materiilor prime și a surselor de energie bazate pe combustibili fosili, al stocării carbonului, al produselor din lemn și al practicilor de gestionare durabilă a pădurilor; solicită continuarea finanțării pentru cercetarea privind solurile și rolul acestora pentru reziliența și adaptarea pădurilor la schimbările climatice, protecția și îmbunătățirea biodiversității, precum și furnizarea altor servicii ecosistemice și efectele de substituție, precum și colectarea de date privind metodele inovatoare de protejare și consolidare a rezistenței pădurilor; constată cu îngrijorare că datele privind pădurile primare rămân incomplete; subliniază că mai multe activități de cercetare și o finanțare majorată ar fi benefice pentru atenuarea schimbărilor climatice, conservarea ecosistemelor forestiere și stimularea biodiversității, creșterea economică durabilă și ocuparea forței de muncă, în special în zonele rurale; ia act de recomandarea Comisiei conform căreia o capitalizare puternică a inovării de-a lungul lanțurilor valorice ar contribui la sprijinirea competitivității sectorului forestier; salută, în acest sens, noua ambiție a BEI în domeniul climei de a finanța proiecte care pot multiplica oportunitățile pentru sectorul forestier, dat fiind rolul important al acestuia în înlocuirea materialelor și energiilor din surse fosile; salută activitățile de cercetare și inovare realizate deja în domeniul forestier, în special în cadrul programelor Orizont 2020 și LIFE+; salută cazurile în care rezultatele contribuie la dezvoltarea bioeconomiei durabile, urmărind un echilibru între diferitele aspecte ale gestionării durabile a pădurilor și subliniind rolul multifuncțional al pădurilor; invită Comisia să investească în cercetarea în vederea găsirii unei soluții de răspândire a dăunătorilor și a bolilor în păduri și eventual să intensifice acest tip de cercetare; |
| --- | --- |

43.

| 44. | invită Comisia să adopte inițiative, în colaborare cu producătorii de utilaje forestiere, pentru a realiza o mai bună proiectare ecologică a utilajelor forestiere, permițând combinarea unui nivel ridicat de protecție a securității lucrătorilor cu un impact minim asupra solurilor și a apelor forestiere; |
| --- | --- |

44.

| 45. | este preocupat de faptul că la nivel mondial suprafața totală a pădurilor a scăzut mult din anii 1990; subliniază că defrișările și degradarea pădurilor la nivel mondial reprezintă probleme grave; subliniază că strategia UE pentru păduri ar trebui să exercite o influență în contextul politic global și să includă obiectivele externe și acțiunile UE de promovare a GDP la nivel mondial, atât la nivel bilateral, cât și prin intermediul unor procese multilaterale în domeniul forestier, punând accentul pe măsuri de stopare a defrișărilor la nivel mondial, inclusiv prin sprijinirea unor lanțuri de producție și de aprovizionare legale, durabile și care nu implică defrișări, care să nu ducă la încălcări ale drepturilor omului, precum și să asigure gestionarea durabilă a resurselor forestiere; atrage atenția că ar trebui elaborate inițiative politice pentru a aborda problemele din afara UE, punând accentul pe zona tropicală și ținând seama, în același timp, de gradul diferit de ambiție în ceea ce privește politica de mediu în diferite țări tropicale, precum și pe cauzele din afara sectorului ale practicilor nesustenabile care afectează pădurile; subliniază necesitatea de a pune în aplicare măsuri de trasabilitate pentru importuri și încurajează Comisia și statele membre să promoveze cooperarea cu țările terțe, astfel încât să se consolideze standardele de durabilitate mai ridicate; subliniază necesitatea de a promova aplicarea Regulamentului UE privind lemnul și a planului de acțiune FLEGT (asigurarea respectării legislației, guvernarea și schimburile comerciale în domeniul forestier) pentru a preveni mai eficient intrarea pe piața UE a lemnului exploatat ilegal sau provenit din surse ilegale, care reprezintă o concurență neloială pentru sectorul forestier european; reiterează necesitatea introducerii unor sisteme de certificare și a includerii unor dispoziții specifice ale GDP în acordurile comerciale; solicită interpretarea coerentă și sistematică a sistemului de diligență necesară al EUTR; |
| --- | --- |

45.

| 46. | scoate în evidență importanța educației și a unei forțe de muncă competente și bine pregătite când este vorba de a asigura implementarea cu succes a metodelor durabile de gestionare a pădurilor; invită Comisia și statele membre să continue să aplice măsuri și să folosească instrumentele europene existente, cum ar fi Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR), Fondul european de dezvoltare regională (FEDR), Fondul social european (FSE) și programele de educație europene din cadrul strategic „ET 2020”, pentru a sprijini reînnoirea generațiilor și a combate lipsa de forță de muncă din sectorul forestier; |
| --- | --- |

46.

| 47. | solicită ca importul de lemn obținut în mod ilegal să fie interzis în acordurile comerciale, cu aplicarea de sancțiuni în caz de încălcare a dispozițiilor; |
| --- | --- |

47.

| 48. | solicită ca statele membre și actorii din industria exploatării lemnului contribuie substanțial pentru ca suprafețele defrișate să corespundă cu același număr de suprafețe împădurite. |
| --- | --- |

48.

| 49. | subliniază necesitatea de a dezvolta în continuare la nivelul UE un sistem de informații privind pădurile pentru Europa, bazat pe sistemele deja existente și sub responsabilitatea comună a tuturor direcțiilor generale relevante ale Comisiei care lucrează pe diversele teme incluse în FISE; consideră că acest instrument ar trebui coordonat la nivelul Strategiei UE pentru păduri; subliniază importanța unor informații în timp real, comparative, echilibrate și fundamentate științific cu privire la resursele forestiere europene, asigurând totodată o monitorizare prin care să se verifice că pădurile și rezervele naturale sunt bine gestionate și conservate, conform cerințelor, care să servească la realizarea de previziuni referitoare la impactul perturbărilor naturale provocate de schimbările climatice și al consecințelor lor, însoțite de indicatori socioeconomici și de mediu pentru dezvoltarea tuturor politicilor UE în domeniul forestier; constată că inventarele forestiere naționale reprezintă un instrument cuprinzător pentru a monitoriza resursele forestiere și a ține seama de considerațiile regionale; solicită UE să creeze o rețea de monitorizare pentru pădurile europene în vederea colectării de informații la nivel local, legate de programele Copernicus de observare a Pământului; |
| --- | --- |

49.

| 50. | salută tendința către digitalizare a sectorului și îndeamnă Comisia să aibă în vedere punerea în aplicare a unui mecanism digital de trasabilitate a lemnului la nivelul întregii UE pentru a colecta date, a asigura o transparență consecventă, a garanta o concurență echitabilă și a reduce comportamentele necompetitive și acțiunile dăunătoare deliberate în domeniul comerțului cu lemn, atât în interiorul, cât și în afara UE, prin intermediul unui sistem de verificare; consideră, de asemenea, că un astfel de sistem de verificare ar îmbunătăți conformitatea, limitând și combătând frauda financiară și împiedicând, totodată, practicile de cartel și desființând operațiunile de logistică și transporturile legate de exploatarea forestieră ilegală; încurajează în continuare schimburile de bune practici cu statele membre care au pus deja în aplicare astfel de reforme la nivel național; |
| --- | --- |

50.

| 51. | subliniază că statele membre au competența și un rol central în pregătirea și aplicarea strategiei UE pentru păduri post-2020; solicită Comitetului forestier permanent al Comisiei să sprijine statele membre în această sarcină; subliniază importanța schimbului de informații și a implicării în paralel a părților interesate relevante, cum ar fi proprietarii și administratorii de păduri, în cadrul Grupului de dialog civil pentru păduri și lemnul de plută, precum și a menținerii reuniunilor sale periodice și a îmbunătățirii coordonării și sinergiilor cu Comitetul forestier permanent; îndeamnă Comisia să implice cel puțin anual Parlamentul în aplicarea strategiei UE pentru păduri; solicită consolidarea rolului Comitetului forestier permanent (SFC) pentru a asigura coordonarea între părțile interesate relevante și politicile la nivelul UE; subliniază, de asemenea, că autoritățile locale și regionale joacă un rol esențial în consolidarea utilizării durabile a pădurilor și, în special, a economiei rurale; subliniază importanța unei cooperări consolidate între statele membre pentru a spori beneficiile noii strategii pentru păduri a UE; în plus, invită Comisia și direcțiile sale generale cu competențe în domeniul forestier să colaboreze strategic pentru a asigura coerența în orice activitate legată de silvicultură și pentru a consolida gestionarea durabilă a pădurilor; |
| --- | --- |

51.

| 52. | îndeamnă statele membre să acorde prioritate menținerii unui învățământ profesional în domeniul meseriilor lemnului și al eco-construcțiilor de nivel înalt și să efectueze cheltuielile și investițiile publice necesare în acest sens, în scopul de a anticipa nevoile viitoare ale industriei europene a lemnului; |
| --- | --- |

52.

| 53. | reamintește angajamentul Comisiei privind toleranța zero în cazurile de nerespectare; subliniază că o serie de proceduri de constatare a neîndeplinirii obligațiilor deschise în prezent împotriva statelor membre se referă la valorile de neînlocuit ale ecosistemelor forestiere europene și îndeamnă Comisia să acționeze rapid în această privință; |
| --- | --- |

53.

| 54. | invită Comisia, în colaborare cu serviciile de inspecția muncii din statele membre, să verifice că echipamentele comercializate și folosite de întreprinderile din industria lemnului sunt conforme cu Directiva 2006/42/CE privind echipamentele și că dispun de un sistem de captare și aspirare a prafului de lemn; |
| --- | --- |

54.

| 55. | este convins că strategia UE pentru păduri ar trebui să promoveze și să sprijine schimbul de bune practici în ceea ce privește punerea în aplicare a GDP, formarea profesională pentru lucrătorii și managerii din domeniul forestier, rezultatele obținute în sectorul forestier și o mai bună cooperare între statele membre în ceea ce privește acțiunile transfrontaliere și schimbul de informații, pentru a asigura creșterea unor păduri europene sănătoase; subliniază, în plus, importanța unei mai bune comunicări privind importanța gestionării durabile a zonelor forestiere și a posibilității de a extinde, pune în aplicare și coordona campanii de informare privind natura multifuncțională a pădurilor și numeroasele beneficii economice, sociale și de mediu ale gestionării pădurilor la toate nivelurile relevante ale UE, pentru ca toți cetățenii să fie conștienți de bogăția acestui patrimoniu și de necesitatea de a gestiona, de a menține și de a exploata resursele noastre pentru a evita conflictele în societate; |
| --- | --- |

55.

| 56. | încurajează statele membre să îndemne părțile interesate din sectorul forestier de pe teritoriul lor să depună eforturi pentru a ajunge la un segment mai larg al populației prin instrumente și programe educaționale, atât pentru elevi, cât și pentru persoanele din celelalte grupe de vârstă, subliniind importanța pădurilor deopotrivă pentru activitățile umane și pentru conservarea biodiversității și a diverselor ecosisteme; |
| --- | --- |

56.

| 57. | constată că digitalizarea și tehnologiile durabile contribuie în mod esențial la asigurarea unei valori adăugate în cadrul dezvoltării suplimentare a sectorului forestier; invită Comisia și statele membre să încurajeze transferul de cunoștințe și de tehnologie și schimbul de bune practici privind, de exemplu, gestionarea durabilă și activă a pădurilor; |
| --- | --- |

57.

o

o o

| 58. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

58.

---

(1)  Texte adoptate, P9_TA(2020)0005.

(2)  Texte adoptate, P9_TA(2020)0015.

(3)  JO C 346, 21.9.2016, p. 17.

(4)  JO L 317, 4.11.2014, p. 35.

(5)  https://ec.europa.eu/knowledge4policy/publication/council-conclusions-updated-eu-bioeconomy-strategy-29-november-2019_en

(6)  JO C 361, 5.10.2018, p. 5.

(7)  Baza de date a Eurostat privind sectorul forestier, disponibilă la adresa: https://ec.europa.eu/eurostat/web/forestry/data/database

(8)  Fișa descriptivă a Parlamentului European din mai 2019 privind Uniunea Europeană și pădurile.

(9)  JO L 198, 22.6.2020, p. 13.

---

| 29.9.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 395/50 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 395/50

---

P9_TA(2020)0258

Eritreea, cazul lui Dawit Isaak

Rezoluția Parlamentului European din 8 octombrie 2020 referitoare la Eritreea, în special la cazul lui Dawit Isaak (2020/2813(RSP))

(2021/C 395/06)

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Eritreea, în special cea din 6 iulie 2017 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Eritreea, în special cea din 6 iulie 2017 (1),

| — | având în vedere raportul din 11 mai 2020 al Raportorului special al ONU privind situația drepturilor omului în Eritreea, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul din 11 mai 2020 al Raportorului special al ONU privind situația drepturilor omului în Eritreea,

| — | având în vedere declarația din 30 iunie 2020 a Raportorului special al ONU privind situația drepturilor omului în Eritreea, prezentată la cea de a 44-a sesiune a Consiliului pentru Drepturile Omului, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația din 30 iunie 2020 a Raportorului special al ONU privind situația drepturilor omului în Eritreea, prezentată la cea de a 44-a sesiune a Consiliului pentru Drepturile Omului,

| — | având în vedere rezoluțiile Consiliului pentru Drepturile Omului al ONU referitoare la situația drepturilor omului în Eritreea, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile Consiliului pentru Drepturile Omului al ONU referitoare la situația drepturilor omului în Eritreea,

| — | având în vedere rezoluția 2444 din 14 noiembrie 2018 a Consiliului de Securitate al ONU, prin care se pune capăt cu efect imediat tuturor sancțiunilor ONU împotriva Eritreei (embargo asupra armelor, înghețări de active și interdicții de călătorie), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția 2444 din 14 noiembrie 2018 a Consiliului de Securitate al ONU, prin care se pune capăt cu efect imediat tuturor sancțiunilor ONU împotriva Eritreei (embargo asupra armelor, înghețări de active și interdicții de călătorie),

| — | având în vedere Decizia (PESC) 2018/1944 a Consiliului din 10 decembrie 2018 de abrogare a Deciziei 2010/127/PESC privind măsuri restrictive împotriva Eritreei (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia (PESC) 2018/1944 a Consiliului din 10 decembrie 2018 de abrogare a Deciziei 2010/127/PESC privind măsuri restrictive împotriva Eritreei (2),

| — | având în vedere cauza 428/12 (2012) deschisă în fața Comisiei Africane pentru Drepturile Omului și Popoarelor în numele lui Dawit Isaak și al altor prizonieri politici, |
| --- | --- |

—

având în vedere cauza 428/12 (2012) deschisă în fața Comisiei Africane pentru Drepturile Omului și Popoarelor în numele lui Dawit Isaak și al altor prizonieri politici,

| — | având în vedere declarația finală a celei de a 66-a sesiuni a Comisiei Africane pentru Drepturile Omului și Popoarelor din 22 mai 2017, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația finală a celei de a 66-a sesiuni a Comisiei Africane pentru Drepturile Omului și Popoarelor din 22 mai 2017,

| — | având în vedere Convenția ONU împotriva torturii și altor pedepse ori tratamente cu cruzime, inumane sau degradante, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția ONU împotriva torturii și altor pedepse ori tratamente cu cruzime, inumane sau degradante,

| — | având în vedere Constituția Eritreei adoptată în 1997, care garantează libertățile civile, inclusiv libertatea religioasă, |
| --- | --- |

—

având în vedere Constituția Eritreei adoptată în 1997, care garantează libertățile civile, inclusiv libertatea religioasă,

| — | având în vedere Carta africană a drepturilor omului și popoarelor, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta africană a drepturilor omului și popoarelor,

| — | având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice (PIDCP) din 1966, |
| --- | --- |

—

având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice (PIDCP) din 1966,

| — | având în vedere Acordul de parteneriat ACP-UE (Acordul de parteneriat de la Cotonou) (3), astfel cum a fost revizuit în 2005 și 2010, la care Eritreea este țară semnatară, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de parteneriat ACP-UE (Acordul de parteneriat de la Cotonou) (3), astfel cum a fost revizuit în 2005 și 2010, la care Eritreea este țară semnatară,

| — | având în vedere articolul 144 alineatul (5) și articolul 132 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 144 alineatul (5) și articolul 132 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât Dawit Isaak, posesor al dublei cetățenii a Eritreei și Suediei, și, prin urmare, cetățean al Uniunii Europene, jurnalist și coproprietar al primului și totodată celui mai distribuit ziar independent din Eritreea, numit Setit, a fost arestat de către autoritățile din Eritreea la 23 septembrie 2001, alături de alte 21 de persoane; întrucât guvernul eritreean îl acuză pe Dawit Isaak că este „trădător”, deși el nu a fost niciodată acuzat sau trimis în judecată; întrucât Dawit Isaak s-a întors din Suedia în 1992, după ce Eritreea și-a câștigat independența, pentru a contribui la consolidarea democrației fragile din țară; |
| --- | --- |

A.

întrucât Dawit Isaak, posesor al dublei cetățenii a Eritreei și Suediei, și, prin urmare, cetățean al Uniunii Europene, jurnalist și coproprietar al primului și totodată celui mai distribuit ziar independent din Eritreea, numit Setit, a fost arestat de către autoritățile din Eritreea la 23 septembrie 2001, alături de alte 21 de persoane; întrucât guvernul eritreean îl acuză pe Dawit Isaak că este „trădător”, deși el nu a fost niciodată acuzat sau trimis în judecată; întrucât Dawit Isaak s-a întors din Suedia în 1992, după ce Eritreea și-a câștigat independența, pentru a contribui la consolidarea democrației fragile din țară;

| B. | întrucât încarcerările au avut loc după publicarea unei scrisori deschise în care se condamnă regimul și i se cere președintelui Isaias Afwerki să întreprindă reforme democratice; întrucât, în ziua în care au avut loc arestările, guvernul a anunțat interzicerea tuturor mijloacelor independente de informare în masă; întrucât persoanele reținute nu au fost acuzate de comiterea vreunei infracțiuni; |
| --- | --- |

B.

întrucât încarcerările au avut loc după publicarea unei scrisori deschise în care se condamnă regimul și i se cere președintelui Isaias Afwerki să întreprindă reforme democratice; întrucât, în ziua în care au avut loc arestările, guvernul a anunțat interzicerea tuturor mijloacelor independente de informare în masă; întrucât persoanele reținute nu au fost acuzate de comiterea vreunei infracțiuni;

| C. | întrucât Dawit Isaak a fost eliberat din arest la 19 noiembrie 2005, după intervenții semnificative făcute în numele său de către guvernul Suediei, printre alte părți; întrucât acesta a fost arestat din nou două zile mai târziu, în timp ce se afla în drum spre spital, iar autoritățile din Eritreea au susținut că fusese eliberat doar temporar pentru a beneficia de tratament medical; întrucât, de atunci, autoritățile din Eritreea îl țin pe Dawit Isaak în detenție fără posibilitatea de a comunica și refuză să dezvăluie locul exact în care se află sau să dea detalii cu privire la sănătatea și starea acestuia; |
| --- | --- |

C.

întrucât Dawit Isaak a fost eliberat din arest la 19 noiembrie 2005, după intervenții semnificative făcute în numele său de către guvernul Suediei, printre alte părți; întrucât acesta a fost arestat din nou două zile mai târziu, în timp ce se afla în drum spre spital, iar autoritățile din Eritreea au susținut că fusese eliberat doar temporar pentru a beneficia de tratament medical; întrucât, de atunci, autoritățile din Eritreea îl țin pe Dawit Isaak în detenție fără posibilitatea de a comunica și refuză să dezvăluie locul exact în care se află sau să dea detalii cu privire la sănătatea și starea acestuia;

| D. | întrucât, în decembrie 2008, au existat informații neconfirmate potrivit cărora Dawit Isaak a fost transferat la o închisoare de maximă securitate din Embatkala și că, la scurt timp după aceea, la 11 ianuarie 2009, a fost internat într-un spital al forțelor aeriene din Asmara și se crede că este grav bolnav; întrucât natura și gravitatea bolii sale rămân necunoscute, iar guvernul din Eritreea refuză să confirme dacă acesta este spitalizat; |
| --- | --- |

D.

întrucât, în decembrie 2008, au existat informații neconfirmate potrivit cărora Dawit Isaak a fost transferat la o închisoare de maximă securitate din Embatkala și că, la scurt timp după aceea, la 11 ianuarie 2009, a fost internat într-un spital al forțelor aeriene din Asmara și se crede că este grav bolnav; întrucât natura și gravitatea bolii sale rămân necunoscute, iar guvernul din Eritreea refuză să confirme dacă acesta este spitalizat;

| E. | întrucât familia lui Dawit Isaak, inclusiv cei trei copii ai săi, s-au confruntat cu o imensă suferință și incertitudine de la dispariția sa, pentru că au puține informații despre starea persoanei iubite, despre unde se află sau despre ce perspective are; întrucât fiica lui Dawit Isaak, Betlehem Isaak, continuă să pledeze pentru eliberarea tatălui său; întrucât Betlehem Isaak a confirmat în 2020 că tatăl ei este în viață; |
| --- | --- |

E.

întrucât familia lui Dawit Isaak, inclusiv cei trei copii ai săi, s-au confruntat cu o imensă suferință și incertitudine de la dispariția sa, pentru că au puține informații despre starea persoanei iubite, despre unde se află sau despre ce perspective are; întrucât fiica lui Dawit Isaak, Betlehem Isaak, continuă să pledeze pentru eliberarea tatălui său; întrucât Betlehem Isaak a confirmat în 2020 că tatăl ei este în viață;

| F. | întrucât Comisia Africană pentru Drepturile Omului și Popoarelor a hotărât că jurnaliștii arestați în septembrie 2001 în Eritreea, printre care se află și Dawit Isaak, sunt ținuți în detenție arbitrară și ilegală și a îndemnat autoritățile din Eritreea să îi elibereze sau, cel puțin, să organizeze un proces echitabil; |
| --- | --- |

F.

întrucât Comisia Africană pentru Drepturile Omului și Popoarelor a hotărât că jurnaliștii arestați în septembrie 2001 în Eritreea, printre care se află și Dawit Isaak, sunt ținuți în detenție arbitrară și ilegală și a îndemnat autoritățile din Eritreea să îi elibereze sau, cel puțin, să organizeze un proces echitabil;

| G. | întrucât situația din centrele de detenție supraaglomerate și insalubre din Eritreea este echivalentă cu un tratament crud și inuman; întrucât aceste condiții îi expun pe deținuți la un risc crescut de transmitere a COVID-19; întrucât accesul la asistență medicală, alimente și condiții igienice este extrem de limitat sau lipsește cu desăvârșire, ceea ce face ca deținuții să depindă de vizitatori pentru a le aduce lucruri de bază; întrucât izolarea impusă în închisori pentru a combate pandemia a agravat și mai mult malnutriția și afecțiunile psihice și fizice cauzate de aceasta; întrucât mulți alți deținuți sunt ținuți în containere, unde sunt supuși la condiții de temperatură extrem de aspre; |
| --- | --- |

G.

întrucât situația din centrele de detenție supraaglomerate și insalubre din Eritreea este echivalentă cu un tratament crud și inuman; întrucât aceste condiții îi expun pe deținuți la un risc crescut de transmitere a COVID-19; întrucât accesul la asistență medicală, alimente și condiții igienice este extrem de limitat sau lipsește cu desăvârșire, ceea ce face ca deținuții să depindă de vizitatori pentru a le aduce lucruri de bază; întrucât izolarea impusă în închisori pentru a combate pandemia a agravat și mai mult malnutriția și afecțiunile psihice și fizice cauzate de aceasta; întrucât mulți alți deținuți sunt ținuți în containere, unde sunt supuși la condiții de temperatură extrem de aspre;

| H. | întrucât, de la obținerea independenței Eritreei, regimul lui Isaias Afwerki a aruncat în închisoare în mod sistematic mii de oameni pentru că și-au exprimat opiniile politice, și-au făcut treaba ca jurnaliști sau și-au practicat religia; întrucât disparițiile forțate au loc în mod sistematic; întrucât deținuții sunt, în general, supuși unor arestări și detenții arbitrare și ilegale, nu sunt puși sub acuzare și li se refuză accesul la avocați sau la vizite ale familiei; |
| --- | --- |

H.

întrucât, de la obținerea independenței Eritreei, regimul lui Isaias Afwerki a aruncat în închisoare în mod sistematic mii de oameni pentru că și-au exprimat opiniile politice, și-au făcut treaba ca jurnaliști sau și-au practicat religia; întrucât disparițiile forțate au loc în mod sistematic; întrucât deținuții sunt, în general, supuși unor arestări și detenții arbitrare și ilegale, nu sunt puși sub acuzare și li se refuză accesul la avocați sau la vizite ale familiei;

| I. | întrucât, conform Raportului privind dezvoltarea umană pentru 2019 realizat de Programul ONU pentru Dezvoltare, Eritreea se situează pe locul 182 din 189 de țări în ceea ce privește indicele dezvoltării umane pentru 2019; întrucât clasamentul mondial privind libertatea presei întocmit de organizația Reporteri fără frontiere a clasificat Eritreea pe locul 178 din 180 în 2020; întrucât, în 2019, Comisia pentru protecția jurnaliștilor a clasificat Eritreea drept țara cu cel mai mare grad de cenzură din lume; |
| --- | --- |

I.

întrucât, conform Raportului privind dezvoltarea umană pentru 2019 realizat de Programul ONU pentru Dezvoltare, Eritreea se situează pe locul 182 din 189 de țări în ceea ce privește indicele dezvoltării umane pentru 2019; întrucât clasamentul mondial privind libertatea presei întocmit de organizația Reporteri fără frontiere a clasificat Eritreea pe locul 178 din 180 în 2020; întrucât, în 2019, Comisia pentru protecția jurnaliștilor a clasificat Eritreea drept țara cu cel mai mare grad de cenzură din lume;

| J. | întrucât, potrivit raportului Comisiei de anchetă a ONU privind situația drepturilor omului în Eritreea, publicat la 9 mai 2016, în ultimii 25 de ani, au fost comise în mod generalizat și sistematic crime împotriva umanității în centrele de detenție, în taberele de pregătire militară și în alte locuri de peste tot din țară; |
| --- | --- |

J.

întrucât, potrivit raportului Comisiei de anchetă a ONU privind situația drepturilor omului în Eritreea, publicat la 9 mai 2016, în ultimii 25 de ani, au fost comise în mod generalizat și sistematic crime împotriva umanității în centrele de detenție, în taberele de pregătire militară și în alte locuri de peste tot din țară;

| K. | întrucât, potrivit raportului din 16 mai 2019 al Raportorului special al ONU privind situația drepturilor omului în Eritreea, „impulsul pozitiv spre pace și securitate în regiune a creat așteptări în Eritreea și în comunitatea internațională că guvernul din Eritreea va realiza reforme politice și instituționale”, însă „autoritățile din Eritreea nu s-au angajat încă într-un proces de reforme interne, iar situația drepturilor omului rămâne neschimbată”; întrucât Raportorului special al ONU i se interzice încă din anul 2009 accesul în Eritreea pentru a efectua vizite la fața locului; |
| --- | --- |

K.

întrucât, potrivit raportului din 16 mai 2019 al Raportorului special al ONU privind situația drepturilor omului în Eritreea, „impulsul pozitiv spre pace și securitate în regiune a creat așteptări în Eritreea și în comunitatea internațională că guvernul din Eritreea va realiza reforme politice și instituționale”, însă „autoritățile din Eritreea nu s-au angajat încă într-un proces de reforme interne, iar situația drepturilor omului rămâne neschimbată”; întrucât Raportorului special al ONU i se interzice încă din anul 2009 accesul în Eritreea pentru a efectua vizite la fața locului;

| L. | întrucât, în mai 2019, autoritățile din Eritreea au comis represiuni împotriva unor congregații creștine nerecunoscute și au confiscat școli și unități medicale cu afiliere catolică, afectând astfel în mod negativ dreptul la sănătate și educație al populației; |
| --- | --- |

L.

întrucât, în mai 2019, autoritățile din Eritreea au comis represiuni împotriva unor congregații creștine nerecunoscute și au confiscat școli și unități medicale cu afiliere catolică, afectând astfel în mod negativ dreptul la sănătate și educație al populației;

| M. | întrucât președintele Eritreei continuă să refuze organizarea de alegeri și aplicarea Constituția țării, în ciuda ratificării acesteia în 1997 și a ratificării legii electorale din Eritreea în 2002; întrucât parlamentul interimar nu s-a mai întrunit din anul 2002, iar sistemul judiciar este controlat de guvern; |
| --- | --- |

M.

întrucât președintele Eritreei continuă să refuze organizarea de alegeri și aplicarea Constituția țării, în ciuda ratificării acesteia în 1997 și a ratificării legii electorale din Eritreea în 2002; întrucât parlamentul interimar nu s-a mai întrunit din anul 2002, iar sistemul judiciar este controlat de guvern;

| N. | întrucât se aștepta ca evoluțiile recente în ceea ce privește pacea și securitatea din regiune să conducă la introducerea unor reforme privind serviciul militar național și la demobilizarea recruților în Eritreea; întrucât, până în prezent, nu s-au făcut anunțuri oficiale privind o reducere a duratei serviciului militar național sau privind planurile de demobilizare; întrucât serviciul militar național continuă să fie obligatoriu și pe durată nedeterminată; întrucât serviciul național îi obligă pe mulți cetățeni, inclusiv femei și fete, la o situație de sclavie, în care întreaga lor viață se află sub controlul altora și în care suferă, printre altele, abuzuri fizice, sexuale și verbale și pot fi forțați să lucreze ca servitori; |
| --- | --- |

N.

întrucât se aștepta ca evoluțiile recente în ceea ce privește pacea și securitatea din regiune să conducă la introducerea unor reforme privind serviciul militar național și la demobilizarea recruților în Eritreea; întrucât, până în prezent, nu s-au făcut anunțuri oficiale privind o reducere a duratei serviciului militar național sau privind planurile de demobilizare; întrucât serviciul militar național continuă să fie obligatoriu și pe durată nedeterminată; întrucât serviciul național îi obligă pe mulți cetățeni, inclusiv femei și fete, la o situație de sclavie, în care întreaga lor viață se află sub controlul altora și în care suferă, printre altele, abuzuri fizice, sexuale și verbale și pot fi forțați să lucreze ca servitori;

| O. | întrucât, în iulie 2018, Eritreea și Etiopia au semnat un acord de pace istoric, punând capăt unei perioade de douăzeci de ani de conflict; întrucât acordul de pace din iulie 2018 a deschis noi perspective pentru dezvoltarea socioeconomică a țării, corelate cu progresul integrării economice regionale în Cornul Africii; |
| --- | --- |

O.

întrucât, în iulie 2018, Eritreea și Etiopia au semnat un acord de pace istoric, punând capăt unei perioade de douăzeci de ani de conflict; întrucât acordul de pace din iulie 2018 a deschis noi perspective pentru dezvoltarea socioeconomică a țării, corelate cu progresul integrării economice regionale în Cornul Africii;

| P. | întrucât, în urma acordului de pace dintre Eritreea și Etiopia, UE și-a schimbat atitudinea față de Eritreea, din abordarea bazată pe „principiile angajamentului”, care anterior nu permisese nici dialogul politic, nici cooperarea pentru dezvoltare a UE cu Eritreea, la așa-numita abordare „dublă”; |
| --- | --- |

P.

întrucât, în urma acordului de pace dintre Eritreea și Etiopia, UE și-a schimbat atitudinea față de Eritreea, din abordarea bazată pe „principiile angajamentului”, care anterior nu permisese nici dialogul politic, nici cooperarea pentru dezvoltare a UE cu Eritreea, la așa-numita abordare „dublă”;

| Q. | întrucât parteneriatul UE cu Eritreea este reglementat de Acordul de la Cotonou și întrucât părțile la acest acord sunt obligate să respecte și să pună în aplicare termenii săi, în special respectarea drepturilor omului, a democrației și a statului de drept; |
| --- | --- |

Q.

întrucât parteneriatul UE cu Eritreea este reglementat de Acordul de la Cotonou și întrucât părțile la acest acord sunt obligate să respecte și să pună în aplicare termenii săi, în special respectarea drepturilor omului, a democrației și a statului de drept;

| R. | întrucât, în pofida încălcărilor grave și sistematice de către Eritreea a elementelor esențiale și fundamentale ale Acordului de la Cotonou în domeniul drepturilor omului, UE nu a inițiat niciodată consultări, astfel cum se prevede la articolul 96 din acord, în ciuda solicitărilor Parlamentului în acest sens; |
| --- | --- |

R.

întrucât, în pofida încălcărilor grave și sistematice de către Eritreea a elementelor esențiale și fundamentale ale Acordului de la Cotonou în domeniul drepturilor omului, UE nu a inițiat niciodată consultări, astfel cum se prevede la articolul 96 din acord, în ciuda solicitărilor Parlamentului în acest sens;

| S. | întrucât UE este un semnificativ donator pentru Eritreea în materie de asistență pentru dezvoltare; întrucât, în urma acordului de pace din 2018 dintre Eritreea și Etiopia, UE și Eritreea au convenit asupra unei noi strategii de cooperare pentru dezvoltare pentru perioada 2019-2020, în baza căreia UE a alocat 180 de milioane EUR; |
| --- | --- |

S.

întrucât UE este un semnificativ donator pentru Eritreea în materie de asistență pentru dezvoltare; întrucât, în urma acordului de pace din 2018 dintre Eritreea și Etiopia, UE și Eritreea au convenit asupra unei noi strategii de cooperare pentru dezvoltare pentru perioada 2019-2020, în baza căreia UE a alocat 180 de milioane EUR;

| T. | întrucât guvernul autocrat încearcă să controleze diaspora eritreeană printr-o taxă pe venit de 2 % pentru persoanele expatriate și spionându-i pe cei aflați în diaspora și vizându-le rudele rămase în Eritreea, |
| --- | --- |

T.

întrucât guvernul autocrat încearcă să controleze diaspora eritreeană printr-o taxă pe venit de 2 % pentru persoanele expatriate și spionându-i pe cei aflați în diaspora și vizându-le rudele rămase în Eritreea,

| 1. | solicită eliberarea imediată și necondiționată a tuturor prizonierilor de conștiință din Eritreea, în special a lui Dawit Isaak și a celorlalți jurnaliști aflați în detenție din septembrie 2001; solicită informații imediate referitoare la locul unde se află Dawit Isaak, precum și la starea lui; îndeamnă autoritățile din Eritreea să îi acorde acces la reprezentanții UE, ai statelor membre și ai Suediei pentru a i se stabili nevoile în materie de asistență medicală și orice alt sprijin necesar; |
| --- | --- |

1.

| 2. | condamnă în termenii cei mai fermi încălcările sistematice, larg răspândite și grave ale drepturilor omului în Eritreea; invită guvernul eritreean să pună capăt practicii de detenție a opoziției, a jurnaliștilor, a liderilor religioși și a civililor nevinovați; |
| --- | --- |

2.

| 3. | solicită Uniunii Africane, în calitate de partener al UE care și-a asumat un angajament explicit de a proteja valorile universale ale democrației și drepturilor omului, să își intensifice activitatea în legătură cu situația regretabilă din Eritreea și să colaboreze cu UE pentru a asigura eliberarea lui Dawit Isaak și a altor prizonieri politici; |
| --- | --- |

3.

| 4. | solicită ca, având în vedere actuala criză sanitară COVID-19, condițiile sanitare precare din închisorile din Eritreea și riscul ridicat de infectare a deținuților, să i se pună prompt la dispoziție alimente adecvate, apă și asistență medicală; își exprimă îngrijorarea cu privire la faptul că pandemia de COVID-19 exacerbează situația de foamete și malnutriție care există în unele părți ale țării și generează penurii alimentare; |
| --- | --- |

4.

| 5. | solicită guvernului eritreean să furnizeze despre toate persoanele private de libertate fizică dovezi că se află în viață, precum și informații detaliate despre situația lor și locul în care se află; solicită procese echitabile pentru persoanele acuzate, eliberarea imediată și necondiționată a tuturor deținuților care nu sunt acuzați de nicio infracțiune și abolirea torturii și a altor tratamente degradante, cum ar fi restricțiile de mâncare, apă și îngrijiri medicale; reamintește guvernului eritreean că are obligația de a remedia toate încălcările drepturilor omului, inclusiv prin investigarea execuțiilor extrajudiciare și a disparițiilor forțate, precum și privind pedeapsa capitală, care ar trebui abolită în conformitate cu recomandările prezentate în Raportul anual din 2020 al Consiliului ONU pentru Drepturile Omului; |
| --- | --- |

5.

| 6. | deplânge faptul că Eritreea nu oferă spațiu de acțiune pentru apărătorii drepturilor omului independenți, membrii opoziției politice sau jurnaliștii independenți; solicită, prin urmare, guvernului eritreean să deschidă spațiul civic pentru organizațiile independente ale societății civile și să permită crearea altor partide politice în țară; reamintește Eritreei despre obligațiile care îi revin în temeiul convențiilor OIM, în special în ceea ce privește dreptul organizațiilor societății civile și al sindicatelor de a se organiza, de a demonstra pașnic, de a participa la afacerile publice și de a organiza campanii pentru îmbunătățirea drepturilor lucrătorilor; |
| --- | --- |

6.

| 7. | solicită ca guvernul eritreean să renunțe la a-și utiliza cetățeni pentru muncă forțată prin serviciu militar național pe perioadă nedeterminată și să pună capăt practicii prin care toți copiii sunt obligați să își petreacă ultimul an de școlarizare într-o tabără de antrenament militar; |
| --- | --- |

7.

| 8. | invită Comisia să stabilească dacă condiționalitatea ajutorului acordat de UE este respectată și să se asigure că guvernul eritreean nu beneficiază de nicio finanțare pentru proiecte în Eritreea, în special cele desfășurate folosind munca prestată pe durata serviciului militar național; regretă, în acest sens, faptul că Comisia continuă să finanțeze proiectul pentru șosele și solicită acesteia să răspundă strict la nevoile poporului eritreean în ceea ce privește dezvoltarea, democrația, drepturile omului, buna guvernanță, securitate și libertate de exprimare, libertatea presei și libertate de întrunire, precum și să evalueze rezultatele concrete în materie de drepturile omului ale strategiei UE-Eritreea și ale așa-numitei „abordări duble”; |
| --- | --- |

8.

| 9. | solicită punerea în aplicare imediată a Constituției Eritreei din 1997, care a fost elaborată în consultare deplină cu toate părțile interesate și cu societatea civilă și adoptată în mod corespunzător; |
| --- | --- |

9.

| 10. | condamnă utilizarea de către guvernul eritreean a taxei extrateritoriale aplicată diasporei; îndeamnă guvernul să respecte libertatea de circulație și să pună capăt politicilor de „vinovăție prin asociere”, care îi vizează pe membrii de familie ai celor care se sustrag de la serviciul militar național, care încearcă să fugă din Eritreea sau care nu plătesc impozitul pe venit de 2 % impus de guvern expatriaților eritreeni, printre care se află și cetățeni ai UE; |
| --- | --- |

10.

| 11. | invită Eritreea să ridice interdicția aplicată mass-mediei independente și să permită înființarea de partide politice, ca instrument central de promovare a democrației în țară; solicită ca organizațiilor din domeniul drepturilor omului să li se permită să își desfășoare activitatea în mod liber în țară; |
| --- | --- |

11.

| 12. | invită guvernul eritreean să pună capăt practicii de întemnițare a membrilor opoziției, a jurnaliștilor, a liderilor religioși, a reprezentanților societății civile și a civililor nevinovați; îndeamnă Eritreea să respecte pe deplin și să protejeze libertatea religioasă și să pună capăt persecuțiilor care au loc în prezent pe motive de credință; |
| --- | --- |

12.

| 13. | își reiterează cererea urgentă de instituire a unui mecanism global al UE pentru drepturile omului, așa-numita Lege Magnitsky europeană; invită Consiliul să adopte acest mecanism printr-o decizie referitoare la interesele și obiectivele strategice ale Uniunii, în temeiul articolului 22 alineatul (1) din Tratatul privind Uniunea Europeană; |
| --- | --- |

13.

| 14. | cere ca Eritreea să respecte pe deplin și să pună imediat în aplicare Convenția ONU împotriva torturii și a altor pedepse ori tratamente cu cruzime, inumane sau degradante și să respecte pe deplin obligațiile care îi revin în temeiul Pactului internațional cu privire la drepturile civile și politice și în temeiul Cartei africane a drepturilor omului și popoarelor, care interzic tortura; |
| --- | --- |

14.

| 15. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Uniunii Africane, Președintelui Eritreei, Consiliului pentru Drepturile Omului al ONU și Adunării Parlamentare Paritare ACP-UE. |
| --- | --- |

15.

---

(1)  JO C 334, 19.9.2018, p. 140.

(2)  JO L 314, 11.12.2018, p. 60.

(3)  JO L 317, 15.12.2000, p. 3.

---

| 29.9.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 395/54 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 395/54

---

P9_TA(2020)0259

Legea din Nicaragua privind „agenții străini”

Rezoluția Parlamentului European din 8 octombrie 2020 referitoare la legea privind „agenții străini” din Nicaragua (2020/2814(RSP))

(2021/C 395/07)

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Nicaragua, în special cea din 31 mai 2018 (1), cea din 14 martie 2019 (2) și cea din 19 decembrie 2019 (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Nicaragua, în special cea din 31 mai 2018 (1), cea din 14 martie 2019 (2) și cea din 19 decembrie 2019 (3),

| — | având în vedere Acordul din 29 iunie 2012 de instituire a unei asocieri între Uniunea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de o parte, și America Centrală, pe de altă parte (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul din 29 iunie 2012 de instituire a unei asocieri între Uniunea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de o parte, și America Centrală, pe de altă parte (4),

| — | având în vedere documentul de strategie de țară al UE și programul indicativ multianual 2014-2020 privind Nicaragua, |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de strategie de țară al UE și programul indicativ multianual 2014-2020 privind Nicaragua,

| — | având în vedere concluziile Consiliului privind Nicaragua, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului privind Nicaragua,

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2019/1716 al Consiliului din 14 octombrie 2019 de stabilire a unui cadru pentru sancțiuni specifice în Nicaragua (5) și Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/606 al Consiliului din 4 mai 2020 prin care se introduc șase funcționari nicaraguani pe lista de sancțiuni specifice, inclusiv indisponibilizarea activelor și interdicțiile de călătorie (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2019/1716 al Consiliului din 14 octombrie 2019 de stabilire a unui cadru pentru sancțiuni specifice în Nicaragua (5) și Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/606 al Consiliului din 4 mai 2020 prin care se introduc șase funcționari nicaraguani pe lista de sancțiuni specifice, inclusiv indisponibilizarea activelor și interdicțiile de călătorie (6),

| — | având în vedere declarațiile Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (VP/ÎR), în numele Uniunii Europene, privind Nicaragua, în special cele din 20 noiembrie 2019 și 4 mai 2020, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarațiile Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (VP/ÎR), în numele Uniunii Europene, privind Nicaragua, în special cele din 20 noiembrie 2019 și 4 mai 2020,

| — | având în vedere declarația Înaltei Comisare a ONU pentru Drepturile Omului, Michelle Bachelet, în cadrul celei de-a 45-a sesiuni a Consiliului pentru Drepturile Omului din 14 septembrie 2020, și raportul Consiliului ONU pentru Drepturile Omului din 19 iunie 2020 privind Nicaragua, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația Înaltei Comisare a ONU pentru Drepturile Omului, Michelle Bachelet, în cadrul celei de-a 45-a sesiuni a Consiliului pentru Drepturile Omului din 14 septembrie 2020, și raportul Consiliului ONU pentru Drepturile Omului din 19 iunie 2020 privind Nicaragua,

| — | având în vedere buletinele informative publicate de Mecanismul special de monitorizare pentru Nicaragua (MESENI), stabilit de Comisia Interamericană pentru Drepturile Omului, |
| --- | --- |

—

având în vedere buletinele informative publicate de Mecanismul special de monitorizare pentru Nicaragua (MESENI), stabilit de Comisia Interamericană pentru Drepturile Omului,

| — | având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice (PIDCP) din 1966, |
| --- | --- |

—

având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice (PIDCP) din 1966,

| — | având în vedere Declarația universală a drepturilor omului din 1948, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația universală a drepturilor omului din 1948,

| — | având în vedere orientările UE cu privire la apărătorii drepturilor omului și cele privind libertatea de exprimare online și offline, |
| --- | --- |

—

având în vedere orientările UE cu privire la apărătorii drepturilor omului și cele privind libertatea de exprimare online și offline,

| — | având în vedere Constituția Republicii Nicaragua, |
| --- | --- |

—

având în vedere Constituția Republicii Nicaragua,

| — | având în vedere articolul 144 alineatul (5) și articolul 132 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 144 alineatul (5) și articolul 132 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât, la 22 septembrie 2020, membrii Adunării Naționale nicaraguane a partidului aflat la putere, Alianza Frente Sandinista de Liberación Nacional (Frontul Sandinist de Eliberare Națională), au prezentat o propunere de lege pentru reglementarea agenților străini, inspirată din legea rusă din 2012 privind agenții străini, care, dacă va fi adoptată, va obliga toate persoanele, organizațiile sau instituțiile, inclusiv mijloacele de informare în masă și organizațiile neguvernamentale care primesc fonduri din străinătate, să fie înregistrate la Ministerul Internelor (Migob) și să se supună controlului financiar din partea Unității de analiză financiară (UAF); |
| --- | --- |

A.

întrucât, la 22 septembrie 2020, membrii Adunării Naționale nicaraguane a partidului aflat la putere, Alianza Frente Sandinista de Liberación Nacional (Frontul Sandinist de Eliberare Națională), au prezentat o propunere de lege pentru reglementarea agenților străini, inspirată din legea rusă din 2012 privind agenții străini, care, dacă va fi adoptată, va obliga toate persoanele, organizațiile sau instituțiile, inclusiv mijloacele de informare în masă și organizațiile neguvernamentale care primesc fonduri din străinătate, să fie înregistrate la Ministerul Internelor (Migob) și să se supună controlului financiar din partea Unității de analiză financiară (UAF);

| B. | întrucât orice persoană sau entitate înregistrată la Ministerul Internelor ca „agent străin” va face obiectul unei supravegheri atente și va trebui „să se abțină să intervină în chestiuni sau afaceri care țin de politica internă”, după cum se prevede la articolul 12, astfel fiindu-i limitate drepturile civile și politice și fiind permisă persecutarea, hărțuirea și urmărea sa penală; întrucât, dacă va fi adoptată, această lege ar afecta în mod negativ dreptul la o participare politică și publică egală, inclusiv a opoziției, denaturând astfel și mai mult sistemul politic din Nicaragua; întrucât acest lucru poate conduce la apariția unor situații grave de incriminare ilegală a organizațiilor societății civile, a activiștilor și a apărătorilor drepturilor omului; |
| --- | --- |

B.

întrucât orice persoană sau entitate înregistrată la Ministerul Internelor ca „agent străin” va face obiectul unei supravegheri atente și va trebui „să se abțină să intervină în chestiuni sau afaceri care țin de politica internă”, după cum se prevede la articolul 12, astfel fiindu-i limitate drepturile civile și politice și fiind permisă persecutarea, hărțuirea și urmărea sa penală; întrucât, dacă va fi adoptată, această lege ar afecta în mod negativ dreptul la o participare politică și publică egală, inclusiv a opoziției, denaturând astfel și mai mult sistemul politic din Nicaragua; întrucât acest lucru poate conduce la apariția unor situații grave de incriminare ilegală a organizațiilor societății civile, a activiștilor și a apărătorilor drepturilor omului;

| C. | întrucât, dacă este aprobată, legea pentru reglementarea agenților străini ar fi utilizată ca instrument de represiune împotriva persoanelor și a organizațiilor din domeniul drepturilor omului care primesc resurse de la cooperarea internațională în Nicaragua; întrucât adoptarea acestei legi ar putea avea un impact direct asupra cooperării UE cu această țară și asupra persoanelor fizice care au o legătură cu interesele europene; |
| --- | --- |

C.

întrucât, dacă este aprobată, legea pentru reglementarea agenților străini ar fi utilizată ca instrument de represiune împotriva persoanelor și a organizațiilor din domeniul drepturilor omului care primesc resurse de la cooperarea internațională în Nicaragua; întrucât adoptarea acestei legi ar putea avea un impact direct asupra cooperării UE cu această țară și asupra persoanelor fizice care au o legătură cu interesele europene;

| D. | întrucât mai mulți membri ai partidului aflat la putere din cadrul Adunării Naționale au propus, de asemenea, o lege specială privind criminalitatea informatică, care urmărește să cenzureze mass-media digitală, precum și o nouă lege privind infracțiunile motivate de ură, care ar reforma codul penal astfel încât dizidenții politici să poată fi pedepsiți cu închisoare pe viață, fără a fi definit clar comportamentul care ar conduce la o astfel de condamnare severă, și care ar putea fi folosită pentru a pedepsi persoanele care se pronunță împotriva politicilor represive ale guvernului; |
| --- | --- |

D.

întrucât mai mulți membri ai partidului aflat la putere din cadrul Adunării Naționale au propus, de asemenea, o lege specială privind criminalitatea informatică, care urmărește să cenzureze mass-media digitală, precum și o nouă lege privind infracțiunile motivate de ură, care ar reforma codul penal astfel încât dizidenții politici să poată fi pedepsiți cu închisoare pe viață, fără a fi definit clar comportamentul care ar conduce la o astfel de condamnare severă, și care ar putea fi folosită pentru a pedepsi persoanele care se pronunță împotriva politicilor represive ale guvernului;

| E. | întrucât aceste propuneri de lege intenționează în mod clar să limiteze libertățile fundamentale, cum ar fi libertatea de exprimare (atât online, cât și offline), libertatea de asociere și libertatea religioasă, precum și să restrângă și mai mult spațiul civil pentru cetățenii nicaraguani și să exercite un control totalitar asupra cetățenilor nicaraguani, a mijloacelor de informare în masă, a societății civile și a organizațiilor pentru drepturile omului, fără niciun fel de control și verificare și cu mari marje de apreciere în punerea lor în aplicare prin monitorizarea tuturor activităților lor, cu accent pe sfera politică, a muncii și economică; întrucât aceste legi, dacă sunt adoptate, ar încălca o serie de drepturi și libertăți fundamentale consacrate în Constituția nicaraguană, care sunt toate recunoscute în acordurile, convențiile și tratatele internaționale printre semnatarii cărora se numără Nicaragua; |
| --- | --- |

E.

întrucât aceste propuneri de lege intenționează în mod clar să limiteze libertățile fundamentale, cum ar fi libertatea de exprimare (atât online, cât și offline), libertatea de asociere și libertatea religioasă, precum și să restrângă și mai mult spațiul civil pentru cetățenii nicaraguani și să exercite un control totalitar asupra cetățenilor nicaraguani, a mijloacelor de informare în masă, a societății civile și a organizațiilor pentru drepturile omului, fără niciun fel de control și verificare și cu mari marje de apreciere în punerea lor în aplicare prin monitorizarea tuturor activităților lor, cu accent pe sfera politică, a muncii și economică; întrucât aceste legi, dacă sunt adoptate, ar încălca o serie de drepturi și libertăți fundamentale consacrate în Constituția nicaraguană, care sunt toate recunoscute în acordurile, convențiile și tratatele internaționale printre semnatarii cărora se numără Nicaragua;

| F. | întrucât aceste inițiative sunt cele mai recente exemple de astfel de încălcări și confirmă existența unui tipar mai extins de represiuni și încălcări ale drepturilor omului și ale libertăților fundamentale; întrucât personalități din rândul societății civile, activiști de mediu, jurnaliști, personalități ale opoziției politice, membri ai comunităților religioase, în special ai Bisericii Catolice, studenți, foști prizonieri politici și familiile acestora continuă să fie vizate de forțele de securitate și de grupurile armate proguvernamentale prin arestări, incriminare, forță excesivă, raiduri asupra locuințelor, hărțuire din partea poliției, agresiuni sexuale și tot mai multe acte de violență și intimidare cu care se confruntă femeile activiste, amenințări cu moartea, acte de vandalism, calomnie publică și campanii online de denigrare; |
| --- | --- |

F.

întrucât aceste inițiative sunt cele mai recente exemple de astfel de încălcări și confirmă existența unui tipar mai extins de represiuni și încălcări ale drepturilor omului și ale libertăților fundamentale; întrucât personalități din rândul societății civile, activiști de mediu, jurnaliști, personalități ale opoziției politice, membri ai comunităților religioase, în special ai Bisericii Catolice, studenți, foști prizonieri politici și familiile acestora continuă să fie vizate de forțele de securitate și de grupurile armate proguvernamentale prin arestări, incriminare, forță excesivă, raiduri asupra locuințelor, hărțuire din partea poliției, agresiuni sexuale și tot mai multe acte de violență și intimidare cu care se confruntă femeile activiste, amenințări cu moartea, acte de vandalism, calomnie publică și campanii online de denigrare;

| G. | întrucât, astfel cum a declarat Michelle Bachelet, Înalta Comisară a ONU pentru Drepturile Omului, „nu s-au înregistrat progrese în ceea ce privește situația drepturilor omului și niciun semn că guvernul abordează în mod constructiv tensiunile și problemele structurale care au declanșat criza sociopolitică din aprilie 2018”; întrucât organizațiile societății civile au informat că 94 de persoane considerate drept adversari ai guvernului sunt încă deținute în mod arbitrar, marea lor majoritate sub acuzații nefondate de a fi comis infracțiuni care nu au nicio legătură cu acuzațiile; |
| --- | --- |

G.

întrucât, astfel cum a declarat Michelle Bachelet, Înalta Comisară a ONU pentru Drepturile Omului, „nu s-au înregistrat progrese în ceea ce privește situația drepturilor omului și niciun semn că guvernul abordează în mod constructiv tensiunile și problemele structurale care au declanșat criza sociopolitică din aprilie 2018”; întrucât organizațiile societății civile au informat că 94 de persoane considerate drept adversari ai guvernului sunt încă deținute în mod arbitrar, marea lor majoritate sub acuzații nefondate de a fi comis infracțiuni care nu au nicio legătură cu acuzațiile;

| 1. | condamnă încercările de a adopta legea neconstituțională pentru reglementarea agenților străini, legea specială privind criminalitatea informatică și legea împotriva infracțiunilor motivate de ură și solicită Adunării Naționale să respingă aceste legi, precum și orice altă lege care ar limita libertățile fundamentale ale poporului nicaraguan; subliniază că, dacă sunt aprobate, aceste legi vor oferi guvernului lui Daniel Ortega un nou instrument represiv pentru a reduce la tăcere nu numai criticii lui, ci și orice persoană sau organizație care primește finanțare străină, ceea ce va duce la o creștere a numărului de victime ale acestei represiuni și va agrava climatul mai general de intimidare și amenințare, având ca rezultat încălcări inacceptabile ale drepturilor omului în Nicaragua; |
| --- | --- |

1.

| 2. | își exprimă solidaritatea cu populația din Nicaragua și condamnă toate acțiunile represive ale guvernului nicaraguan, în special decesele cauzate; condamnă reprimarea activiștilor societății civile, a personalităților opoziției politice, a studenților, a jurnaliștilor, a grupurilor indigene, a membrilor comunităților religioase (în special ai Bisericii Catolice) și a apărătorilor drepturilor omului; solicită eliberarea imediată a tuturor prizonierilor politici care au fost deținuți în mod arbitrar, renunțarea la toate acuzațiile împotriva acestora și respectarea garanțiilor juridice fundamentale; |
| --- | --- |

2.

| 3. | îndeamnă guvernul din Nicaragua să înceteze incriminarea vocilor independente și să renunțe la orice intenție de a controla și restricționa activitatea societății civile și a organizațiilor pentru apărarea drepturilor omului, a personalităților opoziției politice, a mijloacelor de informare în masă și a jurnaliștilor; îndeamnă guvernul nicaraguan să returneze proprietățile confiscate canalelor de știri și să le înapoieze licențele de funcționare, precum și să restituie personalitatea juridică a organizațiilor neguvernamentale; solicită o cooperare deplină cu organizațiile internaționale, inclusiv cu Comisia interamericană pentru Drepturile Omului, Oficiul Înaltului Comisar al Națiunilor Unite pentru Drepturile Omului, MESENI și Grupul internațional de experți independenți din cadrul Organizației Statelor Americane (OAS), precum și să permită întoarcerea lor în țară; salută Rezoluția din iunie 2020 a Consiliului pentru Drepturile Omului al ONU, care mandatează Oficiul Înaltului Comisar al ONU pentru Drepturile Omului să monitorizeze îndeaproape situația din Nicaragua, precum și faptul că UE a sprijinit adoptarea acesteia; |
| --- | --- |

3.

| 4. | subliniază că orice limitare a exercitării drepturilor la libertatea de opinie și de exprimare atât online, cât și offline, la libertatea de întrunire pașnică și de asociere, precum și a dreptului de a apăra drepturile omului sunt incompatibile cu Constituția Republicii Nicaragua și cu obligațiile sale internaționale care decurg din acordurile privind drepturile omului; |
| --- | --- |

4.

| 5. | respinge utilizarea necorespunzătoare a instituțiilor și legilor guvernului autoritar din Nicaragua cu intenția de a incrimina organizațiile societății civile și oponenții politici în scopuri politice și ilegale; invită, în acest sens, guvernul din Nicaragua să își respecte pe deplin angajamentele asumate în cadrul acordurilor din martie 2019 cu grupurile de opoziție și Alianța Civică, incluse în prezent în coaliția națională, cu scopul de a soluționa democratic, pașnic și prin negocieri criza politică din Nicaragua; |
| --- | --- |

5.

| 6. | reamintește guvernului nicaraguan că pot fi organizate alegeri libere, credibile, favorabile incluziunii și transparente numai dacă nu există represiune și dacă se materializează restabilirea statului de drept și respectarea drepturile constituționale ale tuturor cetățenilor nicaraguani, inclusiv dreptul la libertatea de exprimare, de întrunire, de credință și de protest pașnic; solicită guvernului din Nicaragua să ajungă la un acord prin mijloace pașnice și democratice și negocieri cu grupurile de opoziție, inclusiv cu coaliția națională, cu privire la reformele electorale și instituționale necesare pentru a garanta alegeri credibile, favorabile incluziunii și transparente, prevăzute în prezent pentru noiembrie 2021, în conformitate cu standardele internaționale, punând în aplicare și recomandările misiunii UE de observare a alegerilor din 2011 și ale Organizației Statelor Americane; consideră, în acest scop, că alegerile trebuie să fie monitorizate de observatori naționali și internaționali acreditați în mod corespunzător; |
| --- | --- |

6.

| 7. | își exprimă profunda îngrijorare cu privire la informațiile recente furnizate de organizațiile din Nicaragua, conform cărora autoritățile au ordonat poliției naționale să comită încălcări ale drepturilor omului, fiind sprijinite în această represiune de grupuri civile proguvernamentale și de organizații teritoriale ale partidului de guvernământ, unele dintre acestea deținând arme și fiind organizate ca grupuri paramilitare; solicită guvernului să dezarmeze aceste grupuri paramilitare și ca persoanele responsabile de încălcarea drepturilor omului și de subminarea democrației și a statului de drept să fie trase la răspundere, precum și să se revizuiască controversata lege privind amnistia, care ar putea împiedica urmărirea penală a celor responsabili de încălcări grave ale drepturilor omului; |
| --- | --- |

7.

| 8. | solicită Consiliului ca, având în vedere abuzurile și încălcările grave continue ale drepturilor omului, în cazul în care se adoptă propunerea de lege privind reglementarea agenților străini, legea specială privind criminalitatea informatică și legea împotriva infracțiunilor motivate de ură, în care guvernul nicaraguan continuă să dea dovadă de o lipsă de voință în ceea ce privește lansarea unui dialog național pentru o reformă electorală adecvată și în cazul în care continuă represiunea societății civile și a opoziției democratice din Nicaragua, să includă rapid pe listă persoanele și entitățile care trebuie sancționate, inclusiv președintele și vicepreședintele, având o grijă deosebită să nu afecteze poporul nicaraguan; reiterează solicitarea sa urgentă de instituire a unui mecanism mondial al UE pentru drepturile omului; invită Consiliul să adopte acest mecanism printr-o decizie referitoare la interesele și obiectivele strategice ale Uniunii, în temeiul articolului 22 alineatul (1) din Tratatul privind Uniunea Europeană; |
| --- | --- |

8.

| 9. | invită Parlamentul să trimită o delegație în Nicaragua cât mai curând, pentru a monitoriza din nou situația din țară și îndeamnă autoritățile din Nicaragua să îi permită intrarea neîngrădită în țară, precum și să îi acorde acces la toți interlocutorii și la toate structurile; |
| --- | --- |

9.

| 10. | solicită din nou, în rezoluția sa din 14 martie 2019, ca Alessio Casimiri, care locuiește în continuare în Managua, sub protecția guvernului din Nicaragua, să fie extrădat imediat în Italia, unde trebuie să execute șase pedepse definitive cu închisoare pe viață pentru implicarea sa dovedită în răpirea și uciderea fostului prim-ministru și lider al Partidului Creștin Democrat, Aldo Moro, și în uciderea gărzilor de corp ale acestuia la 16 martie 1978, la Roma; |
| --- | --- |

10.

| 11. | solicită Serviciului European de Acțiune Externă, împreună cu reprezentantul special al UE pentru drepturile omului, să continue și să intensifice sprijinul material și tehnic acordat apărătorilor drepturilor omului și mijloacelor independente de informare în masă din Nicaragua; solicită Delegației Uniunii Europene în Nicaragua și statelor membre care au misiuni diplomatice pe teren să pună în aplicare pe deplin Orientările UE cu privire la apărătorii drepturilor omului; |
| --- | --- |

11.

| 12. | reamintește că, având în vedere Acordul de asociere dintre UE și America Centrală, Nicaragua trebuie să respecte și să consolideze principiul statului de drept, al democrației și al drepturilor omului și solicită din nou, având în vedere circumstanțele actuale, declanșarea clauzei democratice din Acordul de asociere; |
| --- | --- |

12.

| 13. | subliniază că ar trebui menținută și consolidată asistența acordată de UE organizațiilor societății civile pentru a atenua impactul crizei provocate de COVID-19; |
| --- | --- |

13.

| 14. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre, Secretarului General al Organizației Statelor Americane, Adunării Parlamentare Euro-Latinoamericane, Parlamentului Central American, Grupului de la Lima, precum și Guvernului și Parlamentului Republicii Nicaragua. |
| --- | --- |

14.

---

(1)  JO C 76, 9.3.2020, p. 164.

(2)  Texte adoptate, P8_TA(2019)0219.

(3)  Texte adoptate, P9_TA(2019)0111.

(4)  JO L 346, 15.12.2012, p. 3.

(5)  JO L 262, 15.10.2019, p. 1.

(6)  JO L 139 I , 4.5.2020, p. 1.

---

| 29.9.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 395/58 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 395/58

---

P9_TA(2020)0260

Situația migranților etiopieni din centrele de detenție din Arabia Saudită

Rezoluția Parlamentului European din 8 octombrie 2020 referitoare la situația migranților etiopieni din centrele de detenție din Arabia Saudită (2020/2815(RSP))

(2021/C 395/08)

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Arabia Saudită, în special cea din 11 martie 2014 referitoare la Arabia Saudită, relațiile sale cu UE și rolul său în Orientul Mijlociu și Africa de Nord (1), cea din 12 februarie 2015 referitoare la cazul lui Raif Badawi (2), cea din 8 octombrie 2015 referitoare la cazul lui Ali Mohammed al-Nimr (3), cea din 31 mai 2018 referitoare la situația apărătorilor drepturilor femeilor din Arabia Saudită (4) și cea din 25 octombrie 2018 referitoare la uciderea jurnalistului Jamal Khashoggi în consulatul saudit din Istanbul (5), precum și cele din 25 februarie 2016 referitoare la situația umanitară din Yemen (6) și din 30 noiembrie 2017 (7) și 4 octombrie 2018 (8) referitoare la situația din Yemen, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Arabia Saudită, în special cea din 11 martie 2014 referitoare la Arabia Saudită, relațiile sale cu UE și rolul său în Orientul Mijlociu și Africa de Nord (1), cea din 12 februarie 2015 referitoare la cazul lui Raif Badawi (2), cea din 8 octombrie 2015 referitoare la cazul lui Ali Mohammed al-Nimr (3), cea din 31 mai 2018 referitoare la situația apărătorilor drepturilor femeilor din Arabia Saudită (4) și cea din 25 octombrie 2018 referitoare la uciderea jurnalistului Jamal Khashoggi în consulatul saudit din Istanbul (5), precum și cele din 25 februarie 2016 referitoare la situația umanitară din Yemen (6) și din 30 noiembrie 2017 (7) și 4 octombrie 2018 (8) referitoare la situația din Yemen,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 3 mai 2018 referitoare la protecția copiilor migranți (2018/2666(RSP)) (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 3 mai 2018 referitoare la protecția copiilor migranți (2018/2666(RSP)) (9),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 5 aprilie 2017 referitoare la abordarea deplasărilor refugiaților și migranților: rolul acțiunii externe a UE (2015/2342(INI)) (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 5 aprilie 2017 referitoare la abordarea deplasărilor refugiaților și migranților: rolul acțiunii externe a UE (2015/2342(INI)) (10),

| — | având în vedere declarația Organizației Internațională pentru Migrație (OIM) din 15 septembrie 2020, intitulată „Necesitatea unei acțiuni urgente privind condițiile de detenție în Regatul Arabiei Saudite: directorul general al OIM”, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația Organizației Internațională pentru Migrație (OIM) din 15 septembrie 2020, intitulată „Necesitatea unei acțiuni urgente privind condițiile de detenție în Regatul Arabiei Saudite: directorul general al OIM”,

| — | având în vedere Rezoluția Adunării Generale a ONU din 19 decembrie 2018 intitulată „Pactul mondial pentru asigurarea unei migrații legale, desfășurate în condiții de siguranță și de ordine”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Adunării Generale a ONU din 19 decembrie 2018 intitulată „Pactul mondial pentru asigurarea unei migrații legale, desfășurate în condiții de siguranță și de ordine”,

| — | având în vedere Convenția ONU privind protecția drepturilor tuturor lucrătorilor migranți și a membrilor familiilor acestora, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția ONU privind protecția drepturilor tuturor lucrătorilor migranți și a membrilor familiilor acestora,

| — | având în vedere articolul 144 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 144 din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât, din aprilie 2020, potrivit rapoartelor Human Rights Watch, aproximativ 30 000 de migranți etiopieni, inclusiv femei însărcinate și copii, sunt deținuți în mod arbitrar în Arabia Saudită în condiții îngrozitoare după ce au fost expulzați cu forța din nordul Yemenului de către autoritățile houthi; întrucât se pare că mulți dintre acești migranți au traversat frontiera sub focul încrucișat al forțelor saudite și houthi; întrucât se estimează că aproximativ 2 000 de migranți care au rămas blocați pe partea yemenită a frontierei, în condiții extrem de dificile, agravate de pandemia de COVID-19 nu dispun de niciun fel de mijloace pentru satisfacerea nevoilor lor de bază; |
| --- | --- |

A.

întrucât, din aprilie 2020, potrivit rapoartelor Human Rights Watch, aproximativ 30 000 de migranți etiopieni, inclusiv femei însărcinate și copii, sunt deținuți în mod arbitrar în Arabia Saudită în condiții îngrozitoare după ce au fost expulzați cu forța din nordul Yemenului de către autoritățile houthi; întrucât se pare că mulți dintre acești migranți au traversat frontiera sub focul încrucișat al forțelor saudite și houthi; întrucât se estimează că aproximativ 2 000 de migranți care au rămas blocați pe partea yemenită a frontierei, în condiții extrem de dificile, agravate de pandemia de COVID-19 nu dispun de niciun fel de mijloace pentru satisfacerea nevoilor lor de bază;

| B. | întrucât lucrătorii migranți au fost arestați în mod violent de către forțele saudite și au fost închiși în centrul de detenție Al-Dayer, înainte de a fi transferați în zece alte centre de detenție, în special în închisoarea Shmeisi, între orașele Jeddah și Mecca, și în închisoarea centrală din Jizan, în care se pare că se află mii de deținuți etiopieni; întrucât, potrivit autorităților consulare etiopiene, aceștia nu dispun de alimente și apă suficiente, de instalații sanitare și de îngrijiri medicale adecvate, iar rănile lor provocate de arme de foc nu au fost tratate; întrucât au fost raportate mai multe decese, inclusiv în rândul copiilor, și mai mulți deținuți au încercat să se sinucidă; întrucât cei care au încercat să se plângă de condițiile lor gărzilor se pare că au fost grav torturați de către forțele de securitate saudite; |
| --- | --- |

B.

întrucât lucrătorii migranți au fost arestați în mod violent de către forțele saudite și au fost închiși în centrul de detenție Al-Dayer, înainte de a fi transferați în zece alte centre de detenție, în special în închisoarea Shmeisi, între orașele Jeddah și Mecca, și în închisoarea centrală din Jizan, în care se pare că se află mii de deținuți etiopieni; întrucât, potrivit autorităților consulare etiopiene, aceștia nu dispun de alimente și apă suficiente, de instalații sanitare și de îngrijiri medicale adecvate, iar rănile lor provocate de arme de foc nu au fost tratate; întrucât au fost raportate mai multe decese, inclusiv în rândul copiilor, și mai mulți deținuți au încercat să se sinucidă; întrucât cei care au încercat să se plângă de condițiile lor gărzilor se pare că au fost grav torturați de către forțele de securitate saudite;

| C. | întrucât lucrătorii migranți, inclusiv din țările din Africa și Asia, reprezintă aproximativ 20 % din populația Arabiei Saudite și au jucat un rol esențial în economiile Arabiei Saudite și ale altor țări din regiune, ocupând de cele mai multe locuri de muncă slab remunerate și epuizante din punct de vedere fizic; întrucât exploatarea și abuzurile asupra acestor lucrători cu salarii mici, fără acces sau cu un acces limitat la drepturi, au fost bine documentate în numeroase rapoarte ale ONU și ale altor organizații internaționale; |
| --- | --- |

C.

întrucât lucrătorii migranți, inclusiv din țările din Africa și Asia, reprezintă aproximativ 20 % din populația Arabiei Saudite și au jucat un rol esențial în economiile Arabiei Saudite și ale altor țări din regiune, ocupând de cele mai multe locuri de muncă slab remunerate și epuizante din punct de vedere fizic; întrucât exploatarea și abuzurile asupra acestor lucrători cu salarii mici, fără acces sau cu un acces limitat la drepturi, au fost bine documentate în numeroase rapoarte ale ONU și ale altor organizații internaționale;

| D. | întrucât, în cadrul sistemului Kafala, un sistem abuziv de sponsorizare a vizelor, pe care organizațiile de apărare a drepturilor omului îl consideră o formă de sclaviei modernă, lucrătorii migranți nu pot să intre sau să iasă din țară sau să își schimbe locul de muncă fără consimțământul sponsorului lor, nu au protecție juridică și sunt adesea neplătiți sau prost plătiți; întrucât se pare că Arabia Saudită are în vedere abolirea sistemului Kafala; |
| --- | --- |

D.

întrucât, în cadrul sistemului Kafala, un sistem abuziv de sponsorizare a vizelor, pe care organizațiile de apărare a drepturilor omului îl consideră o formă de sclaviei modernă, lucrătorii migranți nu pot să intre sau să iasă din țară sau să își schimbe locul de muncă fără consimțământul sponsorului lor, nu au protecție juridică și sunt adesea neplătiți sau prost plătiți; întrucât se pare că Arabia Saudită are în vedere abolirea sistemului Kafala;

| E. | întrucât, ca urmare a pandemiei actuale de COVID-19, presiunea exercitată asupra grupurilor vulnerabile, în special a lucrătorilor migranți, în Arabia Saudită, dar și în alte țări din regiune, a crescut, ceea ce a condus la creșterea nivelului de discriminare și de ostilitate față de aceștia; întrucât migranții sunt adesea stigmatizați pentru că ar fi transmis virusul COVID-19, motiv pentru care își pierd adesea locurile de muncă și se regăsesc în situații foarte periculoase, nedispunând de o locuință și de un salariu și, prin urmare, având foarte puține posibilități de a-și regulariza singuri situația sau de a finanța o posibilă întoarcere în țara lor de origine; |
| --- | --- |

E.

întrucât, ca urmare a pandemiei actuale de COVID-19, presiunea exercitată asupra grupurilor vulnerabile, în special a lucrătorilor migranți, în Arabia Saudită, dar și în alte țări din regiune, a crescut, ceea ce a condus la creșterea nivelului de discriminare și de ostilitate față de aceștia; întrucât migranții sunt adesea stigmatizați pentru că ar fi transmis virusul COVID-19, motiv pentru care își pierd adesea locurile de muncă și se regăsesc în situații foarte periculoase, nedispunând de o locuință și de un salariu și, prin urmare, având foarte puține posibilități de a-și regulariza singuri situația sau de a finanța o posibilă întoarcere în țara lor de origine;

| F. | întrucât, în noiembrie 2017, Arabia Saudită a lansat o campanie vizând migranții acuzați de încălcarea legilor și reglementărilor privind reședința, securitatea frontierelor și munca; întrucât, în septembrie 2019, autoritățile au anunțat că campania s-a soldat cu peste 3,8 milioane de arestări și a demarat peste 962 000 de proceduri de deportare; întrucât, potrivit OIM, aproximativ 380 000 de etiopieni au fost deportați din Arabia Saudită în Etiopia în perioada mai 2017 – aprilie 2020; |
| --- | --- |

F.

întrucât, în noiembrie 2017, Arabia Saudită a lansat o campanie vizând migranții acuzați de încălcarea legilor și reglementărilor privind reședința, securitatea frontierelor și munca; întrucât, în septembrie 2019, autoritățile au anunțat că campania s-a soldat cu peste 3,8 milioane de arestări și a demarat peste 962 000 de proceduri de deportare; întrucât, potrivit OIM, aproximativ 380 000 de etiopieni au fost deportați din Arabia Saudită în Etiopia în perioada mai 2017 – aprilie 2020;

| G. | întrucât guvernul etiopian este conștient de condițiile îngrozitoare în care cetățenii săi sunt deținuți în Arabia Saudită; întrucât remiterile de bani din partea etiopienilor care se află în străinătate reprezintă o parte importantă a economiei etiopiene și sunt esențiale pentru multe familii; |
| --- | --- |

G.

întrucât guvernul etiopian este conștient de condițiile îngrozitoare în care cetățenii săi sunt deținuți în Arabia Saudită; întrucât remiterile de bani din partea etiopienilor care se află în străinătate reprezintă o parte importantă a economiei etiopiene și sunt esențiale pentru multe familii;

| H. | întrucât autoritățile saudite nu au realizat nicio anchetă efectivă, în pofida faptului că au afirmat că vor investiga situația la începutul lunii septembrie 2020; întrucât condițiile de detenție s-au înrăutățit, deținuții fiind între timp bătuți și privați de telefoanele lor mobile; |
| --- | --- |

H.

întrucât autoritățile saudite nu au realizat nicio anchetă efectivă, în pofida faptului că au afirmat că vor investiga situația la începutul lunii septembrie 2020; întrucât condițiile de detenție s-au înrăutățit, deținuții fiind între timp bătuți și privați de telefoanele lor mobile;

| I. | întrucât relele tratamente aplicate migranților se încadrează într-un context mai larg de încălcări frecvente ale drepturilor omului în Arabia Saudită; întrucât autoritățile saudite utilizează restricțiile impuse de necesitatea de a combate COVID-19 ca pretext pentru a încălca în continuare drepturile fundamentale ale prizonierilor politici, cum ar fi apărătoarea drepturilor femeilor Loujain al-Hathloul și unii membri disidenți ai familiei regale, cum ar fi prințesa Basmah bimt Saud și prințul Salman bin Abdulaziz bin Salman, menținându-i în detenție arbitrară și fără posibilitatea de a comunica; întrucât arestarea acestor activiști și a altor activiști politici reprezintă o parte a represiunii severe a dizidenților de către autoritățile saudite, care include uciderea jurnalistului Jamal Khashoggi în consulatul saudit din Istanbul în 2018, pentru care nu a fost stabilită încă nicio responsabilitate reală; |
| --- | --- |

I.

întrucât relele tratamente aplicate migranților se încadrează într-un context mai larg de încălcări frecvente ale drepturilor omului în Arabia Saudită; întrucât autoritățile saudite utilizează restricțiile impuse de necesitatea de a combate COVID-19 ca pretext pentru a încălca în continuare drepturile fundamentale ale prizonierilor politici, cum ar fi apărătoarea drepturilor femeilor Loujain al-Hathloul și unii membri disidenți ai familiei regale, cum ar fi prințesa Basmah bimt Saud și prințul Salman bin Abdulaziz bin Salman, menținându-i în detenție arbitrară și fără posibilitatea de a comunica; întrucât arestarea acestor activiști și a altor activiști politici reprezintă o parte a represiunii severe a dizidenților de către autoritățile saudite, care include uciderea jurnalistului Jamal Khashoggi în consulatul saudit din Istanbul în 2018, pentru care nu a fost stabilită încă nicio responsabilitate reală;

| J. | întrucât, potrivit Raportorului special al ONU privind execuțiile extrajudiciare, sumare sau arbitrare, autoritățile din Arabia Saudită comit abuzuri prin utilizarea tehnologiei de supraveghere electronică; întrucât Arabia Saudită rămâne una dintre primele cinci țări din lume care aplică pedeapsa cu moartea; |
| --- | --- |

J.

întrucât, potrivit Raportorului special al ONU privind execuțiile extrajudiciare, sumare sau arbitrare, autoritățile din Arabia Saudită comit abuzuri prin utilizarea tehnologiei de supraveghere electronică; întrucât Arabia Saudită rămâne una dintre primele cinci țări din lume care aplică pedeapsa cu moartea;

| K. | întrucât Regatul Arabiei Saudite înregistrează unul dintre cele mai scăzute niveluri de ratificare a tratatelor internaționale fundamentale privind drepturile omului și nu a ratificat principalele instrumente relevante pentru protecția împotriva detenției arbitrare și a luării în custodie publică a imigranților, inclusiv Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice, Protocolul opțional la Convenția împotriva torturii, care prevede mecanisme naționale de prevenire și vizite de monitorizare a detenției, Convenția privind lucrătorii migranți, Convenția privind statutul refugiaților și Convenția privind apatridia; |
| --- | --- |

K.

întrucât Regatul Arabiei Saudite înregistrează unul dintre cele mai scăzute niveluri de ratificare a tratatelor internaționale fundamentale privind drepturile omului și nu a ratificat principalele instrumente relevante pentru protecția împotriva detenției arbitrare și a luării în custodie publică a imigranților, inclusiv Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice, Protocolul opțional la Convenția împotriva torturii, care prevede mecanisme naționale de prevenire și vizite de monitorizare a detenției, Convenția privind lucrătorii migranți, Convenția privind statutul refugiaților și Convenția privind apatridia;

| L. | întrucât, la reuniunea sa cu ministrul afacerilor externe al Arabiei Saudite, Faisal Bin Farhan Al Saud, care a avut loc la Bruxelles la 29 septembrie 2020, Înaltul Reprezentant, Josep Borrell, a reafirmat intenția UE de a intensifica dialogul privind drepturile omului; |
| --- | --- |

L.

întrucât, la reuniunea sa cu ministrul afacerilor externe al Arabiei Saudite, Faisal Bin Farhan Al Saud, care a avut loc la Bruxelles la 29 septembrie 2020, Înaltul Reprezentant, Josep Borrell, a reafirmat intenția UE de a intensifica dialogul privind drepturile omului;

| 1. | condamnă cu fermitate relele tratamente aplicate migranților etiopieni și încălcările drepturilor fundamentale ale acestora, în special în centrele de detenție din Arabia Saudită; invită autoritățile saudite să elibereze imediat toți deținuții, acordând prioritate celor aflați într-o situație deosebit de vulnerabilă, inclusiv femeile și copiii; |
| --- | --- |

1.

| 2. | solicită autorităților saudite să se asigure că toate persoanele care intră pe teritoriul Arabiei Saudite din Yemen pot face acest lucru în condiții de siguranță și sunt transferate la un centru de primire corespunzător, care să respecte standardele internaționale privind alimentele, serviciile medicale și de sănătate, instalațiile sanitare, igiena personală, ferestrele și lumina, îmbrăcămintea, suprafața solului, temperatura, ventilarea și exercițiile în aer liber, precum și toate măsurile de precauție necesare pentru a limita transmiterea virusului COVID-19, a tuberculozei și a altor boli; îndeamnă să se încerce să se identifice alternative neprivative de libertate la detenție pentru migranți și refugiați și respinge, în acest sens, orice tratament inuman sau degradant al migranților; |
| --- | --- |

2.

| 3. | îndeamnă Arabia Saudită să înceteze imediat tortura și alte rele tratamente în detenție și să asigure o îngrijire mentală și fizică adecvată pentru toți, în special pentru supraviețuitorii violurilor; reamintește că, așa cum a afirmat Comitetul ONU pentru drepturile copilului, copiii nu ar trebui deținuți niciodată din motive legate de imigrație și că detenția nu poate fi justificată niciodată ca fiind în interesul superior al copilului; invită autoritățile saudite să elibereze de urgență copiii împreună cu membrii familiilor lor și să prevadă alternative la detenție sigure și neprivative de libertate, la care agențiile umanitare să poată avea acces în mod regulat; |
| --- | --- |

3.

| 4. | îndeamnă autoritățile saudite să efectueze o anchetă independentă și imparțială cu privire la toate acuzațiile de încălcare a drepturilor omului, inclusiv utilizarea armelor de foc împotriva migranților la frontiere și uciderile ilegale, tortura și alte rele tratamente aplicate în timpul detenției, să îi tragă la răspundere pe toți autorii acestor fapte în cadrul unor procese echitabile care respectă standardele internaționale, fără a recurge la pedeapsa cu moartea sau la pedepse corporale, și să acorde îngrijire mentală și fizică adecvată celor care au suferit în condiții îngrozitoare; |
| --- | --- |

4.

| 5. | îndeamnă autoritățile saudite să le permită cu promptitudine observatorilor internaționali independenți, inclusiv Reprezentantului Special al UE pentru drepturile omului, să intre în țară, să monitorizeze periodic închisorile și centrele de detenție, să desfășoare anchete imparțiale cu privire la acuzațiile de tortură și de decese suspecte în detenție și să efectueze vizite private și periodice la prizonieri; |
| --- | --- |

5.

| 6. | își reiterează solicitarea adresată Înaltului Comisar al ONU pentru Drepturile Omului privind eliberarea tuturor persoanelor deținute fără un temei juridic suficient, asigurând, în același timp, un acces adecvat la asistență medicală și creând condiții pentru punerea în aplicare corespunzătoare a măsurilor de atenuare a pandemiei, inclusiv distanțarea socială; |
| --- | --- |

6.

| 7. | le reamintește încă o dată autorităților saudite obligațiile internaționale care le revin în temeiul Declarației universale a drepturilor omului, al Pactului internațional cu privire la drepturile civile și politice și al Convenției ONU împotriva torturii și altor pedepse ori tratamente cu cruzime, inumane sau degradante; |
| --- | --- |

7.

| 8. | recunoaște că economia Arabiei Saudite își datorează parțial bogăția și prosperitatea celor aproximativ 13 milioane de lucrători străini și migranți din țară și, prin urmare, observă că procesul actual de modernizare la nivel intern trebuie să includă o reformă a politicilor în domeniul muncii și al imigrației, pentru a oferi condiții de muncă adecvate lucrătorilor străini și pentru a preveni stigmatizarea și exploatarea acestora; |
| --- | --- |

8.

| 9. | invită guvernul Arabiei Saudite să colaboreze cu Organizația Internațională a Muncii (OIM) în vederea abolirii complete a sistemului kafala și să ofere garanții juridice adecvate pentru toți lucrătorii migranți din țară, inclusiv prin inspecții structurale ale condițiilor lor de muncă; își exprimă preocuparea cu privire la impactul deosebit de negativ al discriminării sistemice a femeilor migrante și, în special, a lucrătorilor casnici migranți, care sunt mai vulnerabili la abuzul fizic, la un program de lucru extrem de lung și la lipsa libertății de circulație și suferă adesea din cauza faptului că angajatorii lor dețin controlul asupra transferului la alt loc de muncă sau a părăsirii țării; invită guvernul Arabiei Saudite să ratifice convențiile fundamentale ale OIM privind libertatea sindicală și apărarea dreptului sindical (nr. 87) și privind dreptul de organizare și negociere colectivă (nr. 98); |
| --- | --- |

9.

| 10. | solicită garanții că nu vor exista returnări în masă și că cererile de azil vor fi examinate de la caz la caz; |
| --- | --- |

10.

| 11. | solicită guvernului Etiopiei să faciliteze repatrierea voluntară, sigură și demnă a tuturor migranților etiopieni cât mai repede posibil, inclusiv prin colaborarea cu OIM, acordând prioritate femeilor, copiilor și persoanelor vulnerabile; solicită ca asistența consulară și vizitele să le fie permise tuturor resortisanților etiopieni aflați în detenție în Arabia Saudită și încurajează guvernul etiopian să răspundă în timp util și în mod eficace la cererile de sprijin; |
| --- | --- |

11.

| 12. | își reiterează sprijinul pentru Pactul mondial al ONU pentru asigurarea unei migrații legale, desfășurate în condiții de siguranță și de ordine, întrucât promovează standarde care le permit țărilor gazdă să protejeze mai bine drepturile fundamentale ale omului în cazul grupurilor vulnerabile, cum ar fi migranții economici etiopieni blocați în Arabia Saudită și Yemen; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ia act de faptul că atât Arabia Saudită, cât și Etiopia au un interes reciproc de a institui un mecanism de cooperare în materie de mobilitate, menit să faciliteze complementaritatea piețelor forței de muncă din cele două țări, și reamintește că Pactul mondial al ONU pentru asigurarea unei migrații legale, desfășurate în condiții de siguranță și de ordine oferă consiliere și consolidarea capacităților în acest domeniu; |
| --- | --- |

13.

| 14. | își exprimă preocuparea cu privire la intensificarea represiunii împotriva apărătorilor drepturilor omului din Arabia Saudită și la procesele vădit injuste intentate migranților și membrilor minorității șiite din această țară; ia act de anunțul recent potrivit căruia, în majoritatea cazurilor, biciuirea ca formă de pedeapsă va fi înlocuită cu închisoarea; îndeamnă guvernul Arabiei Saudite să impună imediat un moratoriu asupra pedepsei cu moartea și a oricărei forme de pedeapsă corporală, inclusiv amputarea și flagelarea, în vederea abolirii complete a acestora; |
| --- | --- |

14.

| 15. | invită SEAE și statele membre să solicite Arabiei Saudite să elibereze imediat toate persoanele reținute în mod abuziv pentru că și-au exercitat drepturi de bază, inclusiv apărătorii drepturilor femeilor, activiștii politici și alții; își exprimă preocuparea cu privire la situația lui Raif Badawi, laureat al Premiului Saharov în 2015, aflat în detenție abuzivă, care a fost, conform relatărilor, victima unei tentative de asasinare în închisoare, și solicită eliberarea sa imediată și necondiționată; |
| --- | --- |

15.

| 16. | invită Regatul Arabiei Saudite să se abțină de la orice discriminare sistemică împotriva femeilor, a migranților, inclusiv a femeilor migrante, și a minorităților, inclusiv a minorităților religioase; regretă faptul că, în pofida unor reforme binevenite privind statutul femeilor introduse începând din 2019, există în continuare legi discriminatorii împotriva acestora, inclusiv în ceea ce privește statutul lor personal, iar sistemul de tutelă exercitată de bărbați nu a fost încă pe deplin abolit; |
| --- | --- |

16.

| 17. | solicită autorităților saudite să îi elibereze necondiționat pe toți apărătorii drepturilor femeilor, în special pe activiștii din cadrul mișcării „Dreptul femeilor de a conduce autovehicule” Loujain al-Hathloul și Fahad Albutairi, Samar Badawi, Nassima al-Sada, Nouf Abdulaziz și Maya’a al-Zahrani, precum și să renunțe la toate acuzațiile împotriva acestora și împotriva lui Iman al-Nafjan, Aziza al-Yousef, Amal al-Harbi, Ruqayyah al-Mharib, Shadan al-Anezi, Abir Namankni și Hatoon al-Fassi; condamnă cu fermitate toate actele de tortură, abuzurile sexuale și alte forme de maltratare la care sunt supuși aceștia; solicită o anchetă imparțială cu privire la încălcarea drepturilor omului în cazul lor și cere ca toți făptașii să fie aduși în fața justiției; |
| --- | --- |

17.

| 18. | invită guvernul Arabiei Saudite să modifice articolul 39 din Legea fundamentală din 1992 și Legea privind combaterea criminalității informatice, pentru a garanta libertatea presei și libertatea de exprimare atât offline, cât și online; invită guvernul Arabiei Saudite să își modifice Legea privind asociațiile în conformitate cu dreptul internațional, pentru a permite înființarea și funcționarea unor organizații independente pentru drepturile omului; |
| --- | --- |

18.

| 19. | îndeamnă autoritățile din Arabia Saudită să permită Raportorului special al ONU pentru drepturile omului în cazul migranților și Raportorului special al ONU pentru situația apărătorilor drepturilor omului accesul neîngrădit în țară, în conformitate cu mandatele lor respective; |
| --- | --- |

19.

| 20. | invită delegația UE și misiunile diplomatice ale statelor membre ale UE în Arabia Saudită să solicite de urgență permisiunea de a vizita centrele de detenție ale migranților; insistă asupra faptului că promovarea drepturilor omului trebuie să se afle în centrul politicii externe a UE; |
| --- | --- |

20.

| 21. | îndeamnă ÎR/VP, SEAE și statele membre, împreună cu Reprezentantul Special al UE pentru drepturile omului, să inițieze elaborarea unei abordări comune în vederea punerii în aplicare efective a Orientărilor UE cu privire la apărătorii drepturilor omului în Arabia Saudită; invită, în acest sens, VP/ÎR să identifice criterii de referință specifice și obiective concrete înainte de lansarea unui dialog privind drepturile omului cu Arabia Saudită; |
| --- | --- |

21.

| 22. | solicită autorităților din Arabia Saudită să ratifice Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice, să renunțe la rezervele formulate față de Convenția asupra eliminării tuturor formelor de discriminare față de femei (CEDAW), să ratifice Protocolul opțional la CEDAW, să ratifice Convenția ONU privind protecția tuturor lucrătorilor migranți și a membrilor familiilor acestora, Protocolul opțional la Convenția împotriva torturii, Convenția de la Geneva din 1951 și Convenția privind apatridia; îndeamnă autoritățile saudite să extindă o invitație permanentă de a vizita țara către toate structurile din cadrul procedurilor speciale ale Consiliului pentru Drepturile Omului al ONU (CDO); solicită înființarea unui raportor special al ONU pentru Arabia Saudită, în conformitate cu celelalte proceduri speciale ale CDO create pentru cea mai gravă situație în materie de drepturile omului la nivel mondial; |
| --- | --- |

22.

| 23. | solicită din nou să se pună capăt exporturilor către Arabia Saudită de tehnologie de supraveghere și alte echipamente care pot facilita represiunea internă; |
| --- | --- |

23.

| 24. | îndeamnă din nou Consiliul să adopte mecanismul UE de sancțiuni în materie de drepturi ale omului ca o decizie referitoare la interesele și obiectivele strategice ale Uniunii în temeiul articolului 22 alineatul (1) din TUE și să se asigure că, la scurt timp după adoptarea acestuia, se aplică sancțiuni specifice la nivelul întregii UE persoanelor responsabile de uciderea jurnalistului Jamal Khashoggi; |
| --- | --- |

24.

| 25. | îndeamnă președintele Consiliului Uniunii Europene, Președinta Comisiei Europene și statele membre să declaseze reprezentarea instituțională și diplomatică a UE la următorul summit al liderilor G20, pentru a evita legitimarea impunității pentru încălcările drepturilor omului și detențiile ilegale și arbitrare care au loc în prezent în Arabia Saudită; |
| --- | --- |

25.

| 26. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Serviciului European de Acțiune Externă, Secretarului General al ONU, Înaltului Comisar al Națiunilor Unite pentru Drepturile Omului, guvernului Etiopiei, Maiestății Sale Regele Salman bin Abdulaziz Al Saud, Prințului Moștenitor Mohammad Bin Salman Al Saud, guvernului Regatului Arabiei Saudite, precum și Secretarului General al Centrului pentru dialog național al Regatului Arabiei Saudite; solicită traducerea prezentei rezoluții în limba arabă. |
| --- | --- |

26.

---

(1)  JO C 378, 9.11.2017, p. 64.

(2)  JO C 310, 25.8.2016, p. 29.

(3)  JO C 349, 17.10.2017, p. 34.

(4)  JO C 76, 9.3.2020, p. 142.

(5)  JO C 345, 16.10.2020, p. 67.

(6)  JO C 35, 31.1.2018, p. 142.

(7)  JO C 356, 4.10.2018, p. 104.

(8)  JO C 11, 13.1.2020, p. 44.

(9)  JO C 41, 6.2.2020, p. 41.

(10)  JO C 298, 23.8.2018, p. 39.

---

| 29.9.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 395/63 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 395/63

---

P9_TA(2020)0264

Statul de drept și drepturile fundamentale în Bulgaria

Rezoluția Parlamentului European din 8 octombrie 2020 referitoare la statul de drept și drepturile fundamentale în Bulgaria (2020/2793(RSP))

(2021/C 395/09)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolele 2, 3, 4, 6, 7, 9 și 10 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE) și articolul 20 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 2, 3, 4, 6, 7, 9 și 10 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE) și articolul 20 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE),

| — | având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene,

| — | având în vedere Convenția europeană a drepturilor omului (CEDO) și jurisprudența Curții Europene a Drepturilor Omului, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția europeană a drepturilor omului (CEDO) și jurisprudența Curții Europene a Drepturilor Omului,

| — | având în vedere Decizia Comisiei din 13 decembrie 2006 de stabilire a unui mecanism de cooperare și de verificare a progresului înregistrat de Bulgaria (MCV) în vederea atingerii unor obiective de referință specifice în domeniul reformei sistemului judiciar și al luptei împotriva corupției și a criminalității organizate (1), rapoartele anuale corespunzătoare pentru perioada 2007-2019 și raportul Comisiei din 22 octombrie 2019 privind progresele realizate de Bulgaria în cadrul MCV (COM(2019)0498), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia Comisiei din 13 decembrie 2006 de stabilire a unui mecanism de cooperare și de verificare a progresului înregistrat de Bulgaria (MCV) în vederea atingerii unor obiective de referință specifice în domeniul reformei sistemului judiciar și al luptei împotriva corupției și a criminalității organizate (1), rapoartele anuale corespunzătoare pentru perioada 2007-2019 și raportul Comisiei din 22 octombrie 2019 privind progresele realizate de Bulgaria în cadrul MCV (COM(2019)0498),

| — | având în vedere recomandările specifice fiecărei țări din cadrul semestrului european privind Bulgaria, publicate la 20 mai 2020 (COM(2020)0502), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandările specifice fiecărei țări din cadrul semestrului european privind Bulgaria, publicate la 20 mai 2020 (COM(2020)0502),

| — | având în vedere Hotărârea Curții Europene a Drepturilor Omului din 5 noiembrie 2009 în cauza Kolevi/ Bulgaria (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Hotărârea Curții Europene a Drepturilor Omului din 5 noiembrie 2009 în cauza Kolevi/ Bulgaria (2),

| — | având în vedere Raportul anual al Comisiei pe 2019 privind gestionarea și performanța bugetului UE, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul anual al Comisiei pe 2019 privind gestionarea și performanța bugetului UE,

| — | având în vedere Hotărârea Curții Europene a Drepturilor Omului din 1 iulie 2014 în cauza Dimitrov and others/ Bulgaria (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Hotărârea Curții Europene a Drepturilor Omului din 1 iulie 2014 în cauza Dimitrov and others/ Bulgaria (3),

| — | având în vedere raportul pe 2019 al Oficiului European de Luptă Antifraudă (OLAF), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul pe 2019 al Oficiului European de Luptă Antifraudă (OLAF),

| — | având în vedere avizul Comisiei de la Veneția din 9 decembrie 2019 referitor la proiectele de modificare a Codului de procedură penală al Bulgariei și a Legii privind sistemul judiciar, referitoare la anchetele penale împotriva magistraților de prim rang, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comisiei de la Veneția din 9 decembrie 2019 referitor la proiectele de modificare a Codului de procedură penală al Bulgariei și a Legii privind sistemul judiciar, referitoare la anchetele penale împotriva magistraților de prim rang,

| — | având în vedere Raportul special nr. 06/2019 al Curții de Conturi Europene intitulat „Combaterea fraudei legate de cheltuielile în domeniul politicii de coeziune a UE: autoritățile de management trebuie să consolideze detectarea, reacția și coordonarea”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul special nr. 06/2019 al Curții de Conturi Europene intitulat „Combaterea fraudei legate de cheltuielile în domeniul politicii de coeziune a UE: autoritățile de management trebuie să consolideze detectarea, reacția și coordonarea”,

| — | având în vedere avizul Comisiei de la Veneția din 9 octombrie 2017 referitor la Legea sistemului judiciar al Bulgariei, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comisiei de la Veneția din 9 octombrie 2017 referitor la Legea sistemului judiciar al Bulgariei,

| — | având în vedere avizul comun al Comisiei de la Veneția și al Biroului OSCE pentru Instituții Democratice și Drepturile Omului (ODIHR) din 19 iunie 2017, referitor la modificările aduse Codului electoral al Bulgariei, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul comun al Comisiei de la Veneția și al Biroului OSCE pentru Instituții Democratice și Drepturile Omului (ODIHR) din 19 iunie 2017, referitor la modificările aduse Codului electoral al Bulgariei,

| — | având în vedere avizul Comisiei de la Veneția din 23 octombrie 2015 referitor la proiectul de act legislativ de modificare și completare a Constituției Republicii Bulgaria (în domeniul judiciar), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comisiei de la Veneția din 23 octombrie 2015 referitor la proiectul de act legislativ de modificare și completare a Constituției Republicii Bulgaria (în domeniul judiciar),

| — | având în vedere decizia Comitetului de Miniștri al Consiliului Europei din 3 septembrie 2020 privind executarea Hotărârilor Curții Europene a Drepturilor Omului în cauzele S.Z/ Bulgaria și Kolevi/ Bulgaria, |
| --- | --- |

—

având în vedere decizia Comitetului de Miniștri al Consiliului Europei din 3 septembrie 2020 privind executarea Hotărârilor Curții Europene a Drepturilor Omului în cauzele S.Z/ Bulgaria și Kolevi/ Bulgaria,

| — | având în vedere Raportul anual pe 2020 al organizațiilor partenere la Platforma Consiliului Europei pentru promovarea protecției ziaristicii și a siguranței ziariștilor, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul anual pe 2020 al organizațiilor partenere la Platforma Consiliului Europei pentru promovarea protecției ziaristicii și a siguranței ziariștilor,

| — | având în vedere Rezoluția 2296 (2019) a Adunării Parlamentare a Consiliului Europei din 27 iunie 2019 privind dialogul cu Bulgaria de după monitorizare, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția 2296 (2019) a Adunării Parlamentare a Consiliului Europei din 27 iunie 2019 privind dialogul cu Bulgaria de după monitorizare,

| — | având în vedere acțiunea Consiliului Europei împotriva criminalității economice și a corupției, |
| --- | --- |

—

având în vedere acțiunea Consiliului Europei împotriva criminalității economice și a corupției,

| — | având în vedere raportul de conformitate privind Bulgaria din 6 decembrie 2019, întocmit de Grupul de state împotriva corupției al Consiliului Europei (GRECO), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul de conformitate privind Bulgaria din 6 decembrie 2019, întocmit de Grupul de state împotriva corupției al Consiliului Europei (GRECO),

| — | având în vedere declarația din 3 septembrie 2020 a Comisarului pentru drepturile omului al Consiliului Europei privind violența poliției împotriva ziariștilor din Bulgaria și raportul acesteia în urma vizitei sale în Bulgaria în perioada 25-29 noiembrie 2019, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația din 3 septembrie 2020 a Comisarului pentru drepturile omului al Consiliului Europei privind violența poliției împotriva ziariștilor din Bulgaria și raportul acesteia în urma vizitei sale în Bulgaria în perioada 25-29 noiembrie 2019,

| — | având în vedere declarația reprezentantului OSCE pentru libertatea mass-mediei din 18 martie 2020 privind atacul brutal asupra ziaristului bulgar Slavi Angelov, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația reprezentantului OSCE pentru libertatea mass-mediei din 18 martie 2020 privind atacul brutal asupra ziaristului bulgar Slavi Angelov,

| — | având în vedere declarația Președintelui Conferinței ONG-urilor internaționale a Consiliului Europei din 9 iulie 2020 privind propunerile de modificare a Legii privind entitățile juridice nonprofit din Bulgaria, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația Președintelui Conferinței ONG-urilor internaționale a Consiliului Europei din 9 iulie 2020 privind propunerile de modificare a Legii privind entitățile juridice nonprofit din Bulgaria,

| — | având în vedere declarația comună a raportorilor speciali ai ONU din 13 mai 2020 privind rasismul și aspectele legate de minorități, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația comună a raportorilor speciali ai ONU din 13 mai 2020 privind rasismul și aspectele legate de minorități,

| — | având în vedere raportul din 21 octombrie 2019 al raportorului special al ONU pe probleme de violență împotriva femeilor, cauzele și consecințele sale, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul din 21 octombrie 2019 al raportorului special al ONU pe probleme de violență împotriva femeilor, cauzele și consecințele sale,

| — | având în vedere recentele observații finale ale organelor create prin tratatele ONU referitoare la Bulgaria, |
| --- | --- |

—

având în vedere recentele observații finale ale organelor create prin tratatele ONU referitoare la Bulgaria,

| — | având în vedere propunerea pentru o nouă constituție a Republicii Bulgaria, prezentată la 17 august 2020, |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea pentru o nouă constituție a Republicii Bulgaria, prezentată la 17 august 2020,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 3 mai 2018 referitoare la pluralismul și libertatea mass-mediei în Uniunea Europeană (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 3 mai 2018 referitoare la pluralismul și libertatea mass-mediei în Uniunea Europeană (4),

| — | având în vedere dezbaterea Parlamentului European din 5 octombrie 2020 referitoare la statul de drept și drepturile fundamentale în Bulgaria, |
| --- | --- |

—

având în vedere dezbaterea Parlamentului European din 5 octombrie 2020 referitoare la statul de drept și drepturile fundamentale în Bulgaria,

| — | având în vedere dezbaterile ce au avut loc la 10 septembrie 2020 în cadrul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne cu privire la situația actuală privind MVC, |
| --- | --- |

—

având în vedere dezbaterile ce au avut loc la 10 septembrie 2020 în cadrul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne cu privire la situația actuală privind MVC,

| — | având în vedere schimbul de vederi desfășurat de Grupul de monitorizare a democrației, statului de drept și drepturilor fundamentale de la înființarea sa de către Comisia pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne la 5 septembrie 2019, în special schimbul de vederi din 28 august 2020 referitor la situația din Bulgaria, |
| --- | --- |

—

având în vedere schimbul de vederi desfășurat de Grupul de monitorizare a democrației, statului de drept și drepturilor fundamentale de la înființarea sa de către Comisia pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne la 5 septembrie 2019, în special schimbul de vederi din 28 august 2020 referitor la situația din Bulgaria,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 30 septembrie 2020 intitulată „Raportul pe 2020 privind statul de drept: situația statului de drept în Uniunea Europeană” (COM(2020)0580) și documentul de însoțire intitulat „Capitolul de țară privind situația statului de drept în Bulgaria” (SWD(2020)0301), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 30 septembrie 2020 intitulată „Raportul pe 2020 privind statul de drept: situația statului de drept în Uniunea Europeană” (COM(2020)0580) și documentul de însoțire intitulat „Capitolul de țară privind situația statului de drept în Bulgaria” (SWD(2020)0301),

| — | având în vedere articolul 132 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 132 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât Uniunea Europeană se întemeiază pe valori precum respectarea demnității umane, a libertății, democrației, egalității, statului de drept și a drepturilor omului, inclusiv a drepturilor persoanelor care aparțin minorităților, și întrucât aceste valori sunt comune statelor membre, într-o societate în care prevalează pluralismul, nediscriminarea, toleranța, justiția, solidaritatea și egalitatea între femei și bărbați (articolul 2 din TUE); |
| --- | --- |

A.

întrucât Uniunea Europeană se întemeiază pe valori precum respectarea demnității umane, a libertății, democrației, egalității, statului de drept și a drepturilor omului, inclusiv a drepturilor persoanelor care aparțin minorităților, și întrucât aceste valori sunt comune statelor membre, într-o societate în care prevalează pluralismul, nediscriminarea, toleranța, justiția, solidaritatea și egalitatea între femei și bărbați (articolul 2 din TUE);

| B. | întrucât statul de drept, respectarea democrației, a drepturilor omului și a libertăților fundamentale, precum și a valorilor și principiilor prevăzute în tratatele UE și în instrumentele internaționale privind drepturile omului reprezintă obligații care revin Uniunii și statelor sale membre și care trebuie îndeplinite; |
| --- | --- |

B.

întrucât statul de drept, respectarea democrației, a drepturilor omului și a libertăților fundamentale, precum și a valorilor și principiilor prevăzute în tratatele UE și în instrumentele internaționale privind drepturile omului reprezintă obligații care revin Uniunii și statelor sale membre și care trebuie îndeplinite;

| C. | întrucât articolul 6 alineatul (3) din TUE confirmă că drepturile fundamentale, astfel cum sunt garantate de CEDO și care rezultă din tradițiile constituționale comune statelor membre, constituie principii generale ale dreptului Uniunii; |
| --- | --- |

C.

întrucât articolul 6 alineatul (3) din TUE confirmă că drepturile fundamentale, astfel cum sunt garantate de CEDO și care rezultă din tradițiile constituționale comune statelor membre, constituie principii generale ale dreptului Uniunii;

| D. | întrucât Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene și principiile consacrate în aceasta fac parte din legislația primară a Uniunii; |
| --- | --- |

D.

întrucât Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene și principiile consacrate în aceasta fac parte din legislația primară a Uniunii;

| E. | întrucât libertatea de exprimare și libertatea și pluralismul mass-mediei sunt consacrate la articolul 11 din Carta drepturilor fundamentale și la articolul 10 din Convenția europeană a drepturilor omului (CEDO); |
| --- | --- |

E.

întrucât libertatea de exprimare și libertatea și pluralismul mass-mediei sunt consacrate la articolul 11 din Carta drepturilor fundamentale și la articolul 10 din Convenția europeană a drepturilor omului (CEDO);

| F. | întrucât independența sistemului judiciar este o cerință esențială a principiului democratic al separării puterilor și este consacrată la articolul 19 alineatul (1) din TUE, la articolul 47 din Carta drepturilor fundamentale și la articolul 6 din CEDO; |
| --- | --- |

F.

întrucât independența sistemului judiciar este o cerință esențială a principiului democratic al separării puterilor și este consacrată la articolul 19 alineatul (1) din TUE, la articolul 47 din Carta drepturilor fundamentale și la articolul 6 din CEDO;

| G. | întrucât UE funcționează pe baza prezumției de încredere reciprocă conform căreia statele membre respectă democrația, statul de drept și drepturile fundamentale, consacrate în CEDO și în Carta drepturilor fundamentale; |
| --- | --- |

G.

întrucât UE funcționează pe baza prezumției de încredere reciprocă conform căreia statele membre respectă democrația, statul de drept și drepturile fundamentale, consacrate în CEDO și în Carta drepturilor fundamentale;

| H. | întrucât statul de drept este una dintre valorile comune pe care se întemeiază Uniunea și o condiție prealabilă pentru funcționarea eficientă a întregii Uniuni și întrucât Comisia, împreună cu Parlamentul și cu Consiliul, este responsabilă, în temeiul tratatelor, de garantarea respectării statului de drept ca valoare fundamentală a Uniunii și de respectarea dreptului, valorilor și principiilor Uniunii; |
| --- | --- |

H.

întrucât statul de drept este una dintre valorile comune pe care se întemeiază Uniunea și o condiție prealabilă pentru funcționarea eficientă a întregii Uniuni și întrucât Comisia, împreună cu Parlamentul și cu Consiliul, este responsabilă, în temeiul tratatelor, de garantarea respectării statului de drept ca valoare fundamentală a Uniunii și de respectarea dreptului, valorilor și principiilor Uniunii;

| I. | întrucât refuzul sistematic al unui stat membru de a respecta valorile fundamentale ale Uniunii Europene și tratatele la care a aderat în mod liber afectează și amenință Uniunea în ansamblu; întrucât lipsa unei reacții la acest tip de situație ar submina credibilitatea Uniunii; |
| --- | --- |

I.

întrucât refuzul sistematic al unui stat membru de a respecta valorile fundamentale ale Uniunii Europene și tratatele la care a aderat în mod liber afectează și amenință Uniunea în ansamblu; întrucât lipsa unei reacții la acest tip de situație ar submina credibilitatea Uniunii;

| J. | întrucât Comisia de la Veneția și OSCE ODIHR au constatat că Codul electoral bulgar împiedică diversitatea lingvistică și drepturile de vot ale cetățenilor care locuiesc în străinătate (5); |
| --- | --- |

J.

întrucât Comisia de la Veneția și OSCE ODIHR au constatat că Codul electoral bulgar împiedică diversitatea lingvistică și drepturile de vot ale cetățenilor care locuiesc în străinătate (5);

| K. | întrucât în ultimii ani au fost relatate o serie de incidente legate de utilizarea discursurilor de incitare la ură împotriva minorităților, inclusiv de către miniștri; întrucât imunitatea parlamentară este folosită în mod sistematic pentru a proteja membrii Adunării Naționale a Bulgariei de răspunderea pentru discursurile de incitare la ură (6); |
| --- | --- |

K.

întrucât în ultimii ani au fost relatate o serie de incidente legate de utilizarea discursurilor de incitare la ură împotriva minorităților, inclusiv de către miniștri; întrucât imunitatea parlamentară este folosită în mod sistematic pentru a proteja membrii Adunării Naționale a Bulgariei de răspunderea pentru discursurile de incitare la ură (6);

| L. | întrucât, în ultimii ani, relatările privind utilizarea necorespunzătoare a fondurilor Uniunii în Bulgaria s-au înmulțit și ar trebui să fie investigate în mod amănunțit; întrucât, în ultimele luni, cetățenii bulgari au fost martorii unui număr mare de acuzații de corupție la nivel înalt, dintre care unele l-au implicat în mod direct pe Prim-ministru; întrucât, de asemenea, în ultimele luni, mass-media internațională a relatat în mod repetat despre posibile interconexiuni între grupurile infracționale și autoritățile publice din Bulgaria; |
| --- | --- |

L.

întrucât, în ultimii ani, relatările privind utilizarea necorespunzătoare a fondurilor Uniunii în Bulgaria s-au înmulțit și ar trebui să fie investigate în mod amănunțit; întrucât, în ultimele luni, cetățenii bulgari au fost martorii unui număr mare de acuzații de corupție la nivel înalt, dintre care unele l-au implicat în mod direct pe Prim-ministru; întrucât, de asemenea, în ultimele luni, mass-media internațională a relatat în mod repetat despre posibile interconexiuni între grupurile infracționale și autoritățile publice din Bulgaria;

| M. | întrucât Parchetul l-a pus sub acuzare pe fostul ministru al mediului și apelor, pe fostul ministru adjunct al mediului și apelor și pe fostul ministru adjunct al economiei, care au fost demiși imediat de guvern; |
| --- | --- |

M.

întrucât Parchetul l-a pus sub acuzare pe fostul ministru al mediului și apelor, pe fostul ministru adjunct al mediului și apelor și pe fostul ministru adjunct al economiei, care au fost demiși imediat de guvern;

| N. | întrucât aceste dezvăluiri au dus la demonstrații și la proteste ample ale societății civile, care au durat în mod neîntrerupt peste trei luni, iar cetățenii bulgari au cerut justiție, respectarea statului de drept și un sistem judiciar independent, și au protestat împotriva erodării democrației și a corupției endemice; întrucât cererile protestatarilor au inclus demisia guvernului și a procurorului general, precum și organizarea de alegeri parlamentare imediate; întrucât s-a afirmat că aceste proteste au fost reprimate cu o violență disproporționată de forțele de ordine; |
| --- | --- |

N.

întrucât aceste dezvăluiri au dus la demonstrații și la proteste ample ale societății civile, care au durat în mod neîntrerupt peste trei luni, iar cetățenii bulgari au cerut justiție, respectarea statului de drept și un sistem judiciar independent, și au protestat împotriva erodării democrației și a corupției endemice; întrucât cererile protestatarilor au inclus demisia guvernului și a procurorului general, precum și organizarea de alegeri parlamentare imediate; întrucât s-a afirmat că aceste proteste au fost reprimate cu o violență disproporționată de forțele de ordine;

| O. | întrucât dreptul de a protesta este un drept fundamental care nu poate fi supus unor măsuri de interdicție sau de control într-un mod general și absolut și care poate fi limitat numai prin măsuri polițienești legitime, proporționale și necesare, în situații excepționale; întrucât nicio demonstrație nu ar trebui să fie considerată a fi neprotejată de acest drept; întrucât forțele de ordine trebuie să acorde prioritate dispersării voluntare fără recurgerea la forță; întrucât libertatea de întrunire este însoțită de libertatea de exprimare, afirmând că orice persoană are dreptul la libertatea de exprimare, care include libertatea de opinie și libertatea de a primi și de a transmite informații și idei fără amestecul autorităților publice și fără a ține seama de frontiere; |
| --- | --- |

O.

întrucât dreptul de a protesta este un drept fundamental care nu poate fi supus unor măsuri de interdicție sau de control într-un mod general și absolut și care poate fi limitat numai prin măsuri polițienești legitime, proporționale și necesare, în situații excepționale; întrucât nicio demonstrație nu ar trebui să fie considerată a fi neprotejată de acest drept; întrucât forțele de ordine trebuie să acorde prioritate dispersării voluntare fără recurgerea la forță; întrucât libertatea de întrunire este însoțită de libertatea de exprimare, afirmând că orice persoană are dreptul la libertatea de exprimare, care include libertatea de opinie și libertatea de a primi și de a transmite informații și idei fără amestecul autorităților publice și fără a ține seama de frontiere;

| P. | întrucât ministrul de Interne, ministrul Finanțelor, ministrul Economiei și ministrul Turismului au demisionat la 15 iulie 2020, iar ministrul Justiției a demisionat la 26 august 2020; |
| --- | --- |

P.

întrucât ministrul de Interne, ministrul Finanțelor, ministrul Economiei și ministrul Turismului au demisionat la 15 iulie 2020, iar ministrul Justiției a demisionat la 26 august 2020;

| Q. | întrucât Prim-ministrul a anunțat că va demisiona atunci când Adunarea Națională hotărăște să organizeze alegeri pentru Marea Adunare Națională (7); |
| --- | --- |

Q.

întrucât Prim-ministrul a anunțat că va demisiona atunci când Adunarea Națională hotărăște să organizeze alegeri pentru Marea Adunare Națională (7);

| R. | întrucât persistă îngrijorări serioase cu privire la lupta împotriva corupției în Bulgaria; întrucât acest lucru riscă să submineze încrederea cetățenilor în instituțiile publice; |
| --- | --- |

R.

întrucât persistă îngrijorări serioase cu privire la lupta împotriva corupției în Bulgaria; întrucât acest lucru riscă să submineze încrederea cetățenilor în instituțiile publice;

| S. | întrucât, potrivit unui sondaj Eurobarometru special privind atitudinile cetățenilor UE față de corupție, publicat în iunie 2020, 80 % din cetățenii bulgari intervievați au considerat că corupția este larg răspândită în țara lor, iar 51 % au considerat că corupția a crescut în ultimii trei ani; |
| --- | --- |

S.

întrucât, potrivit unui sondaj Eurobarometru special privind atitudinile cetățenilor UE față de corupție, publicat în iunie 2020, 80 % din cetățenii bulgari intervievați au considerat că corupția este larg răspândită în țara lor, iar 51 % au considerat că corupția a crescut în ultimii trei ani;

| T. | întrucât, în conformitate cu indicele statului de drept din 2020 al Proiectului Justiție mondială, Bulgaria se situează pe locul 53 din 128 de țări iar în cadrul Uniunii se situează pe ultimul loc; întrucât, potrivit indicelui de percepție a corupției pe 2019 al organizației Transparency International, publicat la începutul acestui an, Bulgaria se situează la coada listei țărilor din regiunea Uniunii și pe locul 74 în lume; |
| --- | --- |

T.

întrucât, în conformitate cu indicele statului de drept din 2020 al Proiectului Justiție mondială, Bulgaria se situează pe locul 53 din 128 de țări iar în cadrul Uniunii se situează pe ultimul loc; întrucât, potrivit indicelui de percepție a corupției pe 2019 al organizației Transparency International, publicat la începutul acestui an, Bulgaria se situează la coada listei țărilor din regiunea Uniunii și pe locul 74 în lume;

| U. | întrucât o societate civilă dinamică și o mass-media pluralistă joacă un rol esențial în promovarea unei societăți deschise și pluraliste și a participării cetățenilor la procesul democratic, precum și în întărirea răspunderii guvernelor; întrucât libertatea presei din Bulgaria s-a deteriorat, după cum reiese din locul pe care se situează țara în rapoartele publicate de organizația Reporteri fără frontiere; întrucât, în clasamentul mondial al libertății presei pe 2020, publicat la sfârșitul lunii aprilie 2020, Bulgaria se situează pe locul 111 în lume și pe ultimul loc în rândul statelor membre ale UE pentru al treilea an consecutiv; întrucât Platforma Consiliului Europei pentru promovarea protecției ziaristicii și a siguranței ziariștilor cuprinde trei alerte de nivel 1 care avertizează cu privire la încălcări grave și dăunătoare ale libertății presei, la care se așteaptă un răspuns din partea autorităților bulgare; își exprimă îngrijorarea cu privire la influența țărilor terțe asupra peisajului mediatic, ca parte a unei strategii mai ample de răspândire a propagandei împotriva UE și a dezinformării; |
| --- | --- |

U.

întrucât o societate civilă dinamică și o mass-media pluralistă joacă un rol esențial în promovarea unei societăți deschise și pluraliste și a participării cetățenilor la procesul democratic, precum și în întărirea răspunderii guvernelor; întrucât libertatea presei din Bulgaria s-a deteriorat, după cum reiese din locul pe care se situează țara în rapoartele publicate de organizația Reporteri fără frontiere; întrucât, în clasamentul mondial al libertății presei pe 2020, publicat la sfârșitul lunii aprilie 2020, Bulgaria se situează pe locul 111 în lume și pe ultimul loc în rândul statelor membre ale UE pentru al treilea an consecutiv; întrucât Platforma Consiliului Europei pentru promovarea protecției ziaristicii și a siguranței ziariștilor cuprinde trei alerte de nivel 1 care avertizează cu privire la încălcări grave și dăunătoare ale libertății presei, la care se așteaptă un răspuns din partea autorităților bulgare; își exprimă îngrijorarea cu privire la influența țărilor terțe asupra peisajului mediatic, ca parte a unei strategii mai ample de răspândire a propagandei împotriva UE și a dezinformării;

| V. | întrucât Bulgaria prezintă în continuare numeroase deficiențe instituționale, în special în ceea ce privește independența sistemului judiciar, deficiențe remarcate de Comisie de-a lungul anilor în rapoartele sale din cadrul Mecanismului de cooperare și de verificare (MCV); întrucât, cu toate acestea, în ultimul raport privind MCV, publicat la 22 octombrie 2019, Comisia a constatat că progresele pe care Bulgaria le-a demonstrat în cadrul MCV au fost suficiente pentru a se conforma angajamentelor asumate cu ocazia aderării sale la Uniune și, prin urmare, a recomandat suprimarea mecanismului de supraveghere; întrucât, după ce a luat în considerare observațiile Parlamentului și ale Consiliului, Comisia trebuie să ia o decizie finală în ceea ce privește suprimarea MCV; întrucât, într-o scrisoare, președintele Sassoli și-a exprimat sprijinul pentru eliminarea MCV, dar a subliniat necesitatea de a pune în aplicare și a asigura respectarea angajamentelor și reformelor, și a evidențiat situația independenței sistemului judiciar, a corupției și a libertății presei; |
| --- | --- |

V.

întrucât Bulgaria prezintă în continuare numeroase deficiențe instituționale, în special în ceea ce privește independența sistemului judiciar, deficiențe remarcate de Comisie de-a lungul anilor în rapoartele sale din cadrul Mecanismului de cooperare și de verificare (MCV); întrucât, cu toate acestea, în ultimul raport privind MCV, publicat la 22 octombrie 2019, Comisia a constatat că progresele pe care Bulgaria le-a demonstrat în cadrul MCV au fost suficiente pentru a se conforma angajamentelor asumate cu ocazia aderării sale la Uniune și, prin urmare, a recomandat suprimarea mecanismului de supraveghere; întrucât, după ce a luat în considerare observațiile Parlamentului și ale Consiliului, Comisia trebuie să ia o decizie finală în ceea ce privește suprimarea MCV; întrucât, într-o scrisoare, președintele Sassoli și-a exprimat sprijinul pentru eliminarea MCV, dar a subliniat necesitatea de a pune în aplicare și a asigura respectarea angajamentelor și reformelor, și a evidențiat situația independenței sistemului judiciar, a corupției și a libertății presei;

| W. | întrucât noul mecanism cuprinzător pentru democrație, statul de drept și drepturile fundamentale, susținut de Parlament, cu ciclul său anual de monitorizare care se va aplica în mod egal tuturor statelor membre, ar trebui să cuprindă toate valorile consacrate la articolul 2 din TUE și să înlocuiască, în cele din urmă, MCV-urile pentru România și Bulgaria; |
| --- | --- |

W.

întrucât noul mecanism cuprinzător pentru democrație, statul de drept și drepturile fundamentale, susținut de Parlament, cu ciclul său anual de monitorizare care se va aplica în mod egal tuturor statelor membre, ar trebui să cuprindă toate valorile consacrate la articolul 2 din TUE și să înlocuiască, în cele din urmă, MCV-urile pentru România și Bulgaria;

| X. | întrucât raportul privind statul de drept pe 2020, publicat recent, admite că există în continuare provocări pentru Bulgaria în ceea ce privește independența organelor de urmărire penală în ceea ce privește puterea executivă și subliniază faptul că nu a fost finalizat un regim eficace de răspundere pentru Procurorul general; întrucât raportul menționează, de asemenea, preocupările legate de eficacitatea anchetelor, a urmăririi penale și a judecării cauzelor de corupție din Bulgaria; întrucât, în domeniul libertății presei, raportul evidențiază mai multe preocupări, de la eficacitatea autorităților naționale din domeniul presei din Bulgaria la lipsa de transparență în ceea ce privește proprietatea asupra presei, precum și amenințările și atacurile împotriva ziariștilor; |
| --- | --- |

X.

întrucât raportul privind statul de drept pe 2020, publicat recent, admite că există în continuare provocări pentru Bulgaria în ceea ce privește independența organelor de urmărire penală în ceea ce privește puterea executivă și subliniază faptul că nu a fost finalizat un regim eficace de răspundere pentru Procurorul general; întrucât raportul menționează, de asemenea, preocupările legate de eficacitatea anchetelor, a urmăririi penale și a judecării cauzelor de corupție din Bulgaria; întrucât, în domeniul libertății presei, raportul evidențiază mai multe preocupări, de la eficacitatea autorităților naționale din domeniul presei din Bulgaria la lipsa de transparență în ceea ce privește proprietatea asupra presei, precum și amenințările și atacurile împotriva ziariștilor;

| 1. | regretă profund faptul că evoluțiile din Bulgaria au dus la o deteriorare semnificativă a respectării principiilor statului de drept, democrației și drepturilor fundamentale, inclusiv a independenței sistemului judiciar, a separării puterilor, a luptei împotriva corupției și a libertății presei; își exprimă solidaritatea cu poporul bulgar în solicitările și aspirațiile sale legitime la justiție, transparență, responsabilitate și democrație; |
| --- | --- |

1.

| 2. | subliniază că este de o importanță fundamentală să se asigure respectarea deplină a valorilor enumerate la articolul 2 din TUE și să se garanteze drepturile fundamentale prevăzute în Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene; invită autoritățile bulgare să asigure respectarea deplină și necondiționată a acestor valori și drepturi; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ia act de propunerea de a convoca Marea Adunare Națională în vederea adoptării unei noi constituții; subliniază că orice reformă constituțională ar trebui să facă obiectul unei dezbateri aprofundate și favorabilă includerii, să se bazeze pe consultări adecvate cu toate părțile interesate, îndeosebi cu societatea civilă, și să fie adoptată cu cel mai larg consens posibil; ia act de scrisoarea trimisă de Președintele Adunării Naționale Președintelui Comisiei de la Veneția la 18 septembrie 2020, prin care a prezentat o solicitare oficială de acordare de sprijin din partea experților și de emitere a unui aviz de către Comisia de la Veneția cu privire la proiectul de nouă constituție a Republicii Bulgaria; invită autoritățile bulgare să solicite în mod proactiv evaluarea măsurilor în cauză de către Comisia de la Veneția și de către alte organisme internaționale pertinente înainte de aprobarea lor finală; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ia act de adoptarea în a doua lectură a amendamentelor la Codul electoral bulgar; ia act cu îngrijorare de faptul că Parlamentul Bulgariei se află în prezent în procesul de adoptare a unei noi legi electorale, în timp ce alegerile parlamentare obișnuite trebuie să aibă loc în termen de cel mult șapte luni; invită autoritățile bulgare să asigure respectarea deplină a legislației electorale cu toate recomandările Comisiei de la Veneția și ale OSCE ODIHR, în special în ceea ce privește stabilitatea elementelor fundamentale ale legii electorale, care nu ar trebui să facă obiectul unor modificări cu mai puțin de un an înainte de alegeri; |
| --- | --- |

4.

| 5. | este ferm convins că Parlamentul Bulgariei ar trebui să joace un rol esențial în asigurarea responsabilității executivului și este unul dintre factorii de control și echilibru care să asigure respectarea statului de drept; este preocupat de practica majorității aflată la guvernare de a adopta legislația în grabă, adesea fără dezbateri adecvate sau consultarea părților interesate; ia act de nivelul foarte scăzut al încrederii publicului în Parlamentul Bulgariei (8); regretă restricțiile recente impuse ziariștilor în clădirile Adunării Naționale, care le limitează accesul la deputați și, prin urmare, posibilitățile de control al presei asupra activității legiuitorului; |
| --- | --- |

5.

| 6. | este profund îngrijorat de faptul că unele aspecte sistemice din sistemul judiciar, identificate de Curtea Europeană a Drepturilor Omului și de Comisia de la Veneția, rămân nerezolvate, în special în ceea ce privește dispozițiile referitoare la Consiliul Judiciar Suprem și la Procurorul general, în special absența unor mecanisme eficace de responsabilitate sau a unor factori de control și echilibru funcționali asupra activității lor; insistă ca autoritățile bulgare să respecte pe deplin jurisprudența Curții Europene a Drepturilor Omului și recomandările Comisiei de la Veneția și ale GRECO referitoare la sistemul judiciar, în special în ceea ce privește Consiliul Judiciar Suprem și statutul Procurorului general, pentru a asigura independența sistemului judiciar; ia act de faptul că raportul Comisiei din 22 octombrie 2019 privind progresele realizate de Bulgaria în cadrul MCV menționează că a avut loc o dezbatere amplă în presă, unele părți interesate exprimându-și îngrijorarea cu privire la procedura de numire și la principalul candidat la funcția de Procuror general, și că organizații ale societății civile au organizat proteste de stradă; |
| --- | --- |

6.

| 7. | este preocupat de lipsa continuă de anchete în materie de corupție la nivel înalt, care să genereze rezultate concrete; ia act de faptul că corupția, ineficiența și lipsa de responsabilitate continuă să fie probleme persistente în sistemul judiciar și că încrederea publicului în acesta rămâne la un nivel scăzut din cauza percepției că magistrații sunt susceptibili de a se supune presiunilor politice și a nu face dreptate în mod egal; ia act de numărul tot mai mare de anchete privind corupția la nivel înalt, inclusiv cazurile cu caracter transfrontalier, deschise împotriva unor înalți funcționari și a unor persoane de interes public ridicat; ia act cu îngrijorare de discrepanțele dintre hotărârile instanțelor inferioare și ale celor superioare, care contribuie, de asemenea, la absența unor condamnări definitive și efective; atrage atenția asupra necesității de a efectua anchete serioase, independente și active și a obține rezultate în domeniile combaterii corupției, crimei organizate și spălării de bani, precum și de a examina în mod amănunțit acuzațiile de corupție la nivel înalt în urma înregistrărilor audio apărute în vara anului 2020 în legătură cu scandalurile „Apartment-gate” și „Guesthouse-gate”, cu afacerea petrolierului, cu cazul imobilului de pe litoral de la Roseneț și cu scandalul privind presupusul transfer ilegal de bani de la Banca Bulgară pentru Dezvoltare, toate aceste scandaluri sugerând, în ansamblu, deficiențe profunde și sistemice în ceea ce privește statul de drept și măsurile de combatere a corupției în Bulgaria; își exprimă, de asemenea, îngrijorarea cu privire la exemple mai puțin mediatizate de deficiențe în ceea ce privește statul de drept în Bulgaria, cum ar fi modul în care sunt tratați proprietarii de apartamente din Sunset Resort, Pomorie; salută înființarea unei noi agenții unificate de combatere a corupției în Bulgaria; invită autoritățile bulgare să se asigure că agenția este în măsură să gestioneze în mod eficace ampla sferă de responsabilități, inclusiv în ceea ce privește prevenirea, investigarea și confiscarea bunurilor ilegale; |
| --- | --- |

7.

| 8. | își exprimă profunda îngrijorare cu privire la deteriorarea gravă a libertății presei în Bulgaria în ultimul deceniu; invită autoritățile bulgare să promoveze un mediu favorabil libertății de exprimare, îndeosebi printr-o mai mare transparență în ce privește proprietatea asupra presei și prin împiedicarea concentrării excesive a proprietății asupra presei și a rețelelor de distribuție, inclusiv prin aplicarea corespunzătoare a cadrului legislativ existent, precum și prin abrogarea dispozițiilor penale împotriva infracțiunilor de defăimare; subliniază că este necesar ca componența și mandatul Consiliului pentru presa electronică să fie mai independente și mai eficace; își exprimă îngrijorarea cu privire la rapoartele referitoare la practica constantă de influențare a presei prin alocarea preferențială a fondurilor Uniunii către presa cu legături cu guvernul; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ia act de faptul că protecția ziariștilor este în interesul vital al societății; invită autoritățile bulgare să asigure protecția ziariștilor în orice moment, protejându-le, astfel, independența; condamnă cu fermitate cazurile în care ziariștii care critică guvernul au devenit ținta campaniilor de denigrare și invită autoritățile bulgare să reducă aceste practici nedemocratice; regretă cazurile de violență împotriva reporterilor și distrugerea echipamentelor lor tehnice; îndeamnă autoritățile bulgare să deschidă o anchetă cuprinzătoare cu privire la toate cazurile de violență împotriva ziariștilor care relatează despre proteste; invită autoritățile bulgare să se asigure că ofițerii de poliție și alți funcționari respectă libertatea presei și permit ziariștilor și profesioniștilor din presă să mediatizeze demonstrațiile în condiții de siguranță; subliniază că violența comisă de agenții statului contravine obligației statelor membre de a susține libertatea presei și a proteja siguranța ziariștilor (9); |
| --- | --- |

9.

| 10. | invită autoritățile bulgare să abordeze pe deplin și în mod cuprinzător toate alertele transmise prin intermediul Platformei Consiliului Europei pentru promovarea protecției ziaristicii și a siguranței ziariștilor și să adere pe deplin la recomandările Comisarului pentru drepturile omului al Consiliului Europei, pentru a asigura un climat de siguranță pentru ziariștii din Bulgaria; |
| --- | --- |

10.

| 11. | își exprimă sprijinul fără echivoc pentru poporul bulgar în solicitările și aspirațiile sale legitime de justiție, transparență, responsabilitate și democrație; este ferm convins că demonstrațiile pașnice constituie un drept fundamental în fiecare țară democratică și sprijină dreptul oamenilor de a protesta în mod pașnic; condamnă orice formă de violență împotriva demonstrațiilor pașnice; subliniază că libertatea de exprimare și libertatea de informare trebuie respectate în permanență; subliniază că utilizarea violenței și a forței disproporționate este inacceptabilă; își exprimă adânca consternare față de acuzațiile privind utilizarea forței împotriva femeilor și copiilor, inclusiv a copiilor cu handicap; își exprimă îngrijorarea cu privire la auditurile ilegale și excesive desfășurate în întreprinderile private care și-au exprimat public sprijinul pentru proteste; condamnă intervenția violentă și disproporționată a poliției din timpul protestelor din iulie, august și septembrie 2020; invită autoritățile bulgare să asigure o anchetă transparentă, imparțială și efectivă a acțiunilor forțelor de ordine; |
| --- | --- |

11.

| 12. | condamnă condițiile inumane pe care le-a constatat Curtea Europeană a Drepturilor Omului în închisorile bulgare, inclusiv existența supraaglomerării, condițiile sanitare și materiale precare, posibilitățile limitate de a desfășura activități în afara celulelor, îngrijirea medicală inadecvată și aplicarea prelungită a regimurilor penitenciare restrictive (10); |
| --- | --- |

12.

| 13. | își exprimă profunda îngrijorare cu privire la faptul că, după cele peste 45 de hotărâri pronunțate împotriva Bulgariei de către Curtea Europeană a Drepturilor Omului, autoritățile bulgare nu și-au îndeplinit obligația de a efectua anchete eficiente; consideră că aceste deficiențe recurente au evidențiat existența unei probleme sistemice (11); subliniază că, în conformitate cu raportul anual pe 2019 al Consiliului Europei privind supravegherea executării hotărârilor și deciziilor Curții Europene a Drepturilor Omului, există 79 de hotărâri de prim rang împotriva Bulgariei, care sunt în curs de punere în aplicare; |
| --- | --- |

13.

| 14. | este preocupat de faptul că, în pofida mai multor directive ale UE privind drepturile procedurale ale persoanelor suspectate și acuzate, astfel cum sunt prevăzute în foaia de parcurs din 2009, drepturile procedurale nu sunt respectate suficient în Bulgaria; consideră că acest lucru are un impact profund asupra drepturilor fundamentale (12); |
| --- | --- |

14.

| 15. | condamnă toate cazurile de discursuri de incitare la ură, de discriminare și ostilitate împotriva persoanelor de origine romă, a femeilor, a persoanelor LGBTI și a persoanelor care aparțin altor grupuri minoritare, care rămân un motiv de îngrijorare profundă; invită autoritățile să răspundă cu fermitate la incidentele de discurs de incitare la ură, inclusiv de către politicieni de rang înalt, să întărească protecția juridică împotriva discriminării și a infracțiunilor motivate de ură, precum și să ancheteze și să urmărească penal în mod eficient aceste infracțiuni; salută interzicerea de către justiție a marșului anual neo-nazist „Lukov” și demararea unei anchete privind organizația care îl susține – „BNU”; îl invită pe guvernul bulgar să își intensifice cooperarea cu observatorii internaționali și locali din domeniul drepturilor omului și să ia toate măsurile necesare pentru a proteja în mod eficace drepturile minorităților, în special dreptul la libertatea de exprimare și la libertatea de asociere, inclusiv prin punerea în aplicare a hotărârilor pertinente ale Curții Europene a Drepturilor Omului (13); invită autoritățile și funcționarii bulgari să condamne cu fermitate toate actele de violență și discursurile de incitare la ură împotriva minorităților; |
| --- | --- |

15.

| 16. | deplânge climatul de ostilitate împotriva persoanelor de etnie romă din unele comunități populate, îndeosebi împotriva celor care au fost nevoiți să își părăsească locuințele în urma manifestațiilor care au vizat comunitățile acestora în mai multe localități; își exprimă regretul cu privire la hărțuirea și la evacuările violente ale romilor în zona Voivodinovo; invită autoritățile să soluționeze de urgență situația persoanelor afectate; consideră că măsurile hotărâte de îmbunătățire a situației generale a persoanelor de origine romă în ce privește locuințele ar trebui să continue; consideră că este necesar să se elimine pe deplin segregarea educațională a copiilor de origine romă; invită autoritățile să pună capăt discursurilor de incitare la ură și discriminării rasiale împotriva persoanelor aparținând minorității rome în reacția la pandemia de COVID-19, precum și operațiunilor de poliție care vizează cartierele rome în timpul pandemiei; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ia act de hotărârea Curții Constituționale din 27 iulie 2018 privind nerespectarea Convenției de la Istanbul de către Constituția Bulgariei; regretă faptul că această decizie împiedică Bulgaria să ratifice convenția; este profund îngrijorat de discursul public persistent negativ și denaturat privind convenția, fasonat de o dezinformare și o campanie de defăimare pe scară largă, în urma mediatizării negative a acestui subiect de mai multe canale de mass-media cu presupuse legături cu guvernul și cu partidele de opoziție, care a devenit cu atât mai îngrijorătoare din cauza participării politicienilor și a partidelor politice reprezentate în parlamentul bulgar; este preocupat de faptul că atitudinea negativă persistentă față de convenție contribuie, de asemenea, la stigmatizarea grupurilor vulnerabile expuse riscului de violență legată de sex, a căror situație a fost exacerbată îndeosebi de COVID-19 și de măsurile de restricționare a mișcării persoanelor în întreaga Europă, inclusiv în Bulgaria, și încurajează și inculcă un sentiment de impunitate în rândul autorilor infracțiunilor legate de sex; regretă faptul că modificările recente aduse Codului penal, care au introdus sancțiuni mai severe pentru violența legată de sex, s-au dovedit a fi insuficiente pentru a aborda problema complexității problemei și, mai presus de toate, pentru a o împiedica; invită, prin urmare, autoritățile bulgare să întărească prevenirea și combaterea violenței domestice, să facă ceea ce este necesar pentru a permite ratificarea Convenției de la Istanbul, și să introducă cât mai multe elemente din convenție care să fie în conformitate cu ordinea sa constituțională, căutând în același timp o soluție mai amplă pentru elementele rămase, precum și creșterea numărului de adăposturi și a altor servicii sociale necesare pentru a acorda sprijin victimelor violenței domestice; |
| --- | --- |

17.

| 18. | consideră că este necesar să se elimine discriminarea persoanelor pe baza orientării sau a identității lor sexuale, atât în drept, cât și în practică, în toate domeniile; invită autoritățile bulgare să modifice Legea privind protecția împotriva discriminării pentru a include în mod explicit identitatea sexuală ca motiv de discriminare; invită autoritățile bulgare să modifice actualul Cod penal pentru a include infracțiunile motivate de ură și discursurile de incitare la ură pe motive de orientare sexuală, identitate și exprimare sexuală, precum și caracteristici sexuale; invită autoritățile bulgare să pună în aplicare jurisprudența pertinentă a Curții de Justiție și a Curții Europene a Drepturilor Omului și, în acest sens, să abordeze situația soților/soțiilor și a părinților de același sex în vederea asigurării exercitării dreptului lor la nediscriminare în drept și în fapt și să stabilească un cadru juridic adecvat care să asigure drepturi egale pentru toate cuplurile; |
| --- | --- |

18.

| 19. | este preocupat de faptul că persoane care ar putea avea nevoie de protecție internațională au fost împiedicate să intre pe teritoriul Bulgariei sau au fost expulzate, uneori cu forța, fără posibilitatea de a solicita azil sau o evaluare personalizată (14); este deosebit de preocupat de deportarea îngrijorătoare a membrilor opoziției turce, care constituie o încălcare a tratatelor internaționale, în pofida unor hotărâri judecătorești valide emise de instanțele bulgare competente (15); invită autoritățile bulgare să se asigure că legislația și practica în materie de azil respectă acquis-ul în domeniul azilului și Carta drepturilor fundamentale; invită Comisia să trateze cu prioritate procedura de constatare a neîndeplinirii obligațiilor împotriva Bulgariei; |
| --- | --- |

19.

| 20. | își exprimă profunda îngrijorare cu privire la modificările propuse la Legea entităților juridice nonprofit, care ar crea un mediu foarte ostil pentru organizațiile societății civile cu statut de interes public care beneficiază de finanțare străină și este posibil să intre în conflict cu principiul libertății de asociere și cu dreptul la viața privată (16); îndeamnă autoritățile bulgare să analizeze în mod aprofundat jurisprudența consacrată a Curții Europene de Justiție în această privință; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ia act de faptul că Bulgaria a înregistrat anumite progrese în cadrul MCV; îl invită pe guvernul bulgar să coopereze cu Comisia, în conformitate cu principiul cooperării loiale prevăzut în TUE, în continuarea punerii în aplicare a angajamentelor sale; invită autoritățile bulgare să se abțină de la efectuarea oricăror reforme unilaterale care ar pune în pericol respectarea statului de drept, în special independența sistemului judiciar și separarea puterilor; ia act de faptul că Comisia a indicat că nu va înlătura, încă, MCV pentru Bulgaria; invită Comisia să continue să monitorizeze reforma sistemului judiciar și lupta împotriva corupției în Bulgaria în cadrul MCV, atât timp cât nu există încă un mecanism pe deplin funcțional de monitorizare a respectării democrației, a statului de drept și a drepturilor fundamentale, care să fie aplicabil în egală măsură tuturor statelor membre; invită, de asemenea, Comisia să utilizeze și alte instrumente disponibile, după caz, inclusiv procedurile de constatare a neîndeplinirii obligațiilor, cadrul privind statul de drept și instrumentele bugetare, de îndată ce vor fi disponibile; |
| --- | --- |

21.

| 22. | salută publicarea primului raport anual al UE privind statul de drept, care include toate statele membre; ia act de preocupările identificate de Comisie în mai multe domenii privind Bulgaria; invită autoritățile bulgare să acționeze rapid pentru a răspunde acestor preocupări; |
| --- | --- |

22.

| 23. | evidențiază necesitatea ca guvernul bulgar, în cooperare cu Comisia, să asigure un control mai strict asupra modului în care sunt cheltuite fondurile Uniunii și să abordeze imediat preocupările legate de faptul că banii contribuabililor sunt folosiți pentru îmbogățirea cercurilor asociate partidului aflat la guvernare; |
| --- | --- |

23.

| 24. | salută aderarea Bulgariei la Parchetul European (EPPO) și are convingerea că participarea sa la Parchetul European va constitui, în sine, un control mai strict asupra utilizării corecte a fondurilor UE în această privință; |
| --- | --- |

24.

| 25. | își reafirmă poziția cu privire la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului referitor la protecția bugetului Uniunii în cazul unor deficiențe generalizate în ceea ce privește statul de drept în statele membre (17), inclusiv necesitatea de a proteja drepturile beneficiarilor, și invită Consiliul să înceapă negocieri interinstituționale cât de curând posibil; |
| --- | --- |

25.

| 26. | invită autoritățile bulgare să ancheteze dezvăluirile din dosarele FinCEN, care au arătat că trei bănci bulgare au fost implicate în prelucrarea plăților identificate ca fiind expuse unui risc ridicat de spălare a banilor și legate de finanțarea criminalității organizate și a terorismului; consideră că Bulgaria trebuie să întreprindă acțiuni decisive pentru a îmbunătăți supravegherea sectorului bancar și a intensifica măsurile de combatere a spălării banilor, inclusiv prin întărirea instituțiilor care desfășoară anchete cu privire la aceste aspecte; subliniază că dosarele FinCEN au scos la iveală deficiențele sistemului global și vulnerabilitatea acestuia față de abuzurile comise de infractori și de persoanele corupte și au evidențiat nevoia urgentă de a îmbunătăți supravegherea bancară la nivel mondial și a institui mecanisme mai bune pentru tratarea tranzacțiilor transfrontaliere; invită Comisia și statele membre să accelereze activitățile desfășurate în acest domeniu, inclusiv prin înființarea unei autorități europene de supraveghere, pe care Parlamentul a solicitat-o deja; |
| --- | --- |

26.

| 27. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Comisiei, Consiliului, guvernelor și parlamentelor statelor membre, Consiliului Europei, Organizației pentru Securitate și Cooperare în Europa și Organizației Națiunilor Unite. |
| --- | --- |

27.

---

(1)  JO L 354, 14.12.2006, p. 58.

(2)  Hotărârea Curții Europene a Drepturilor Omului din 5 noiembrie 2009, Kolevi v. Bulgaria (cererea nr. 1108/02).

(3)  Hotărârea Curții Europene a Drepturilor Omului din 1 iulie 2014, Dimitrov and others/ Bulgaria (cererea nr. 77938/11).

(4)  JO C 41, 6.2.2020, p. 64.

(5)  Avizul comun al Comisiei de la Veneția și al OSCE ODIHR privind modificările Codului electoral al Bulgariei, 19 iunie 2017, CDL-AD(2017)016.

(6)  Comisarul pentru drepturile omului al Consiliului Europei, raport în urma vizitei sale în Bulgaria în perioada 25-29 noiembrie 2019, 31 martie 2020, p. 33 și p. 38.

(7)  https://government.bg/bg/prestsentar/novini/obrashtenie-na-ministar-predsedatelya-boyko-borisov

(8)  https://www.gallup-international.bg/43810/public-opinion-political-situation/

(9)  Comisarul pentru drepturile omului din cadrul Consiliului Europei, declarația intitulată „Bulgaria trebuie să ancheteze violența poliției împotriva ziariștilor”, Strasbourg, 3 septembrie 2020.

(10)  A se vedea Hotărârile din 27 ianuarie 2015, Neșkov și alții/Bulgaria (cererile nr. 36925/10, nr. 21487/12, nr. 72893/12, nr. 73196/12, nr. 77718/12 și nr. 9717/13); 12 mai 2017, Simeonovi/Bulgaria (cererea nr. 21980/04); 21 ianuarie 2016, Boris Kostadinov/Bulgaria (cererea nr. 61701/11); 29 iunie 2017, Dimcio Dimov/Bulgaria (nr. 2) (cererea nr. 77248/12); 17 noiembrie 2015, Dimitrov și Ridov/Bulgaria (cererea nr. 34846/08) și 5 octombrie 2017, Kormev/Bulgaria (cererea nr. 39014/12).

(11)  A se vedea Hotărârea Curții Europene a Drepturilor Omului din 3 martie 2015, S.Z./Bulgaria (cererea nr. 29263/12).

(12)  A se vedea cele mai recente rapoarte periodice ale Comitetului European pentru Prevenirea Torturii și a Pedepselor sau Tratamentelor Inumane sau Degradante (CPT).

(13)  Hotărârile din 19 ianuarie 2006, Organizația macedoneană unită Ilinden și alții/Bulgaria (cererea nr. 59491/00); 18 octombrie 2011, Organizația macedoneană unită Ilinden și alții/Bulgaria (nr. 2) (cererea nr. 34960/04); 11 ianuarie 2018, Organizația macedoneană unită Ilinden și alții/Bulgaria (nr. 3) (cererea nr. 29496/16) și 11 ianuarie 2018, Iordan Ivanov și alții/Bulgaria (cererea nr. 70502/13).

(14)  Comitetul ONU pentru Drepturile Omului, Observații finale cu privire la cel de al patrulea raport periodic privind Bulgaria, 15 noiembrie 2018, punctele 29 și 30;

(15)  Curtea Europeană a Drepturilor Omului, cerere pendinte, Abdullah Büyük/Bulgaria (cererea nr. 23843/17). US Department of State, Bureau of Democracy, Human Rights and Labor (Departamentul de Stat al Statelor Unite, Biroul pentru democrație, drepturile omului și forța de muncă), Raportul privind drepturile omului privind Bulgaria pentru 2016, p. 16.

(16)  Consiliul Europei, declarația președintelui Conferinței ONG-urilor internaționale, „Propunerea de modificare a Legii privind entitățile juridice nonprofit din Bulgaria constituie o sursă de îngrijorare”, 9 iulie 2020.

(17)  Texte adoptate, P8_TA(2019)0349.

---

| 29.9.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 395/72 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 395/72

---

P9_TA(2020)0265

Finanțele digitale: riscuri emergente în ceea ce privește criptoactivele – provocări în materie de reglementare și de supraveghere în domeniul serviciilor, instituțiilor și piețelor financiare

Rezoluția Parlamentului European din 8 octombrie 2020 conținând recomandări adresate Comisiei privind sectorul finanțelor digitale: riscuri emergente în ceea ce privește criptoactivele – provocări în materie de reglementare și de supraveghere în domeniul serviciilor, instituțiilor și piețelor financiare (2020/2034(INL))

(2021/C 395/10)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 225 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 225 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolele 7 și 8 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 7 și 8 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene,

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2016/679 al Parlamentului și al Consiliului din 27 aprilie 2016 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și privind libera circulație a acestor date și de abrogare a Directivei 95/46/CE (Regulamentul general privind protecția datelor) (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2016/679 al Parlamentului și al Consiliului din 27 aprilie 2016 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și privind libera circulație a acestor date și de abrogare a Directivei 95/46/CE (Regulamentul general privind protecția datelor) (1),

| — | având în vedere Directiva (UE) 2015/2366 a Parlamentului European și a Consiliului din 25 noiembrie 2015 privind serviciile de plată în cadrul pieței interne, de modificare a Directivelor 2002/65/CE, 2009/110/CE și 2013/36/UE și a Regulamentului (UE) nr. 1093/2010, și de abrogare a Directivei 2007/64/CE (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva (UE) 2015/2366 a Parlamentului European și a Consiliului din 25 noiembrie 2015 privind serviciile de plată în cadrul pieței interne, de modificare a Directivelor 2002/65/CE, 2009/110/CE și 2013/36/UE și a Regulamentului (UE) nr. 1093/2010, și de abrogare a Directivei 2007/64/CE (2),

| — | având în vedere Directiva (UE) 2015/849 a Parlamentului European și a Consiliului din 20 mai 2015 privind prevenirea utilizării sistemului financiar în scopul spălării banilor sau finanțării terorismului, de modificare a Regulamentului (UE) nr. 648/2012 al Parlamentului European și al Consiliului și de abrogare a Directivei 2005/60/CE a Parlamentului European și a Consiliului și a Directivei 2006/70/CE a Comisiei (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva (UE) 2015/849 a Parlamentului European și a Consiliului din 20 mai 2015 privind prevenirea utilizării sistemului financiar în scopul spălării banilor sau finanțării terorismului, de modificare a Regulamentului (UE) nr. 648/2012 al Parlamentului European și al Consiliului și de abrogare a Directivei 2005/60/CE a Parlamentului European și a Consiliului și a Directivei 2006/70/CE a Comisiei (3),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 19 februarie 2020 intitulată „O strategie europeană privind datele” (COM(2020)0066), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 19 februarie 2020 intitulată „O strategie europeană privind datele” (COM(2020)0066),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 8 martie 2018 intitulată: „Planul de acțiune privind FinTech: pentru un sector financiar european mai competitiv și mai inovator” (COM(2018)0109), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 8 martie 2018 intitulată: „Planul de acțiune privind FinTech: pentru un sector financiar european mai competitiv și mai inovator” (COM(2018)0109),

| — | având în vedere comunicarea comună a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate și a Comisiei din 6 aprilie 2016, intitulată „Cadrul comun privind contracararea amenințărilor hibride: un răspuns al Uniunii Europene” (JOIN(2016)0018), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea comună a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate și a Comisiei din 6 aprilie 2016, intitulată „Cadrul comun privind contracararea amenințărilor hibride: un răspuns al Uniunii Europene” (JOIN(2016)0018),

| — | având în vedere Cartea albă a Comisiei din 19 februarie 2020 intitulată „Inteligența artificială – O abordare europeană axată pe excelență și încredere” (COM(2020)0065), |
| --- | --- |

—

având în vedere Cartea albă a Comisiei din 19 februarie 2020 intitulată „Inteligența artificială – O abordare europeană axată pe excelență și încredere” (COM(2020)0065),

| — | având în vedere răspunsul dat de vicepreședintele Dombrovskis la 10 aprilie 2017 în numele Comisiei la întrebarea E-001130/2017, |
| --- | --- |

—

având în vedere răspunsul dat de vicepreședintele Dombrovskis la 10 aprilie 2017 în numele Comisiei la întrebarea E-001130/2017,

| — | având în vedere raportul final din octombrie 2019 al Direcției Generale Stabilitate Financiară, Servicii Financiare și Uniunea Piețelor de Capital a Comisiei, intitulat „Governance for a DLT/Blockchain enabled European electronic Access Point (EEAP)” [Guvernanța pentru un punct de acces electronic european bazat pe tehnologia registrelor distribuite/tehnologia blockchain (PAEE)] (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul final din octombrie 2019 al Direcției Generale Stabilitate Financiară, Servicii Financiare și Uniunea Piețelor de Capital a Comisiei, intitulat „Governance for a DLT/Blockchain enabled European electronic Access Point (EEAP)” [Guvernanța pentru un punct de acces electronic european bazat pe tehnologia registrelor distribuite/tehnologia blockchain (PAEE)] (4),

| — | având în vedere studiul Comisiei Europene referitor la aplicarea Regulamentului privind comisioanele interbancare (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul Comisiei Europene referitor la aplicarea Regulamentului privind comisioanele interbancare (5),

| — | având în vedere consultarea publică lansată de Comisie la 17 februarie 2020 cu privire la „Revizuirea cadrului de reglementare pentru firmele de investiții și operatorii de piață”, |
| --- | --- |

—

având în vedere consultarea publică lansată de Comisie la 17 februarie 2020 cu privire la „Revizuirea cadrului de reglementare pentru firmele de investiții și operatorii de piață”,

| — | având în vedere raportul final al Forumului la nivel înalt privind Uniunea piețelor de capital al Comisiei din 10 iunie 2020 intitulat „O nouă viziune pentru piețele de capital ale Europei” (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul final al Forumului la nivel înalt privind Uniunea piețelor de capital al Comisiei din 10 iunie 2020 intitulat „O nouă viziune pentru piețele de capital ale Europei” (6),

| — | având în vedere raportul final din 13 decembrie 2019 al grupului de experți al Comisiei privind obstacolele normative în calea inovării financiare: 30 de recomandări privind reglementarea, inovarea și finanțele, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul final din 13 decembrie 2019 al grupului de experți al Comisiei privind obstacolele normative în calea inovării financiare: 30 de recomandări privind reglementarea, inovarea și finanțele,

| — | având în vedere Raportul comun din 10 aprilie 2019 al autorităților europene de supraveghere destinat Comisiei Europene referitor la nevoia de a aduce îmbunătățiri legislative cerințelor de management al riscului informatic în sectorul financiar al UE, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul comun din 10 aprilie 2019 al autorităților europene de supraveghere destinat Comisiei Europene referitor la nevoia de a aduce îmbunătățiri legislative cerințelor de management al riscului informatic în sectorul financiar al UE,

| — | având în vedere Raportul comun din 10 aprilie 2019 al autorităților europene de supraveghere destinat Comisiei Europene referitor la costurile și beneficiile dezvoltării unui cadru coerent de testare a rezilienței cibernetice pentru participanții și infrastructurile semnificative de pe piață în întregul sector financiar al UE, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul comun din 10 aprilie 2019 al autorităților europene de supraveghere destinat Comisiei Europene referitor la costurile și beneficiile dezvoltării unui cadru coerent de testare a rezilienței cibernetice pentru participanții și infrastructurile semnificative de pe piață în întregul sector financiar al UE,

| — | având în vedere raportul comun al autorităților europene de supraveghere intitulat „Fintech: Regulatory sandboxes and innovation hubs” (Fintech: spațiile de testare a normelor și centrele de inovare), din 7 ianuarie 2019 (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul comun al autorităților europene de supraveghere intitulat „Fintech: Regulatory sandboxes and innovation hubs” (Fintech: spațiile de testare a normelor și centrele de inovare), din 7 ianuarie 2019 (7),

| — | având în vedere principiile directoare din 29 noiembrie 2019 emise de autoritățile bancare europene cu privire la TIC și managementul riscurilor în materie de securitate, |
| --- | --- |

—

având în vedere principiile directoare din 29 noiembrie 2019 emise de autoritățile bancare europene cu privire la TIC și managementul riscurilor în materie de securitate,

| — | având în vedere raportul Autorității Bancare Europene din 9 ianuarie 2019 conținând recomandări adresate Comisiei Europene cu privire la criptoactive, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Autorității Bancare Europene din 9 ianuarie 2019 conținând recomandări adresate Comisiei Europene cu privire la criptoactive,

| — | având în vedere avizul Autorității Europene pentru Valori Mobiliare și Piețe din 9 ianuarie 2019 adresat Comisiei privind ofertele inițiale de monede și criptoactivele, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Autorității Europene pentru Valori Mobiliare și Piețe din 9 ianuarie 2019 adresat Comisiei privind ofertele inițiale de monede și criptoactivele,

| — | având în vedere documentul de consultare al Comisiei Europene din decembrie 2019 privind un cadru UE pentru piețele de criptoactive, |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de consultare al Comisiei Europene din decembrie 2019 privind un cadru UE pentru piețele de criptoactive,

| — | având în vedere Rezoluția sa legislativă din 27 martie 2019 referitoare propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind furnizorii europeni de servicii de finanțare participativă (ECSP) pentru întreprinderi (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa legislativă din 27 martie 2019 referitoare propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind furnizorii europeni de servicii de finanțare participativă (ECSP) pentru întreprinderi (8),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 3 octombrie 2018 referitoare la tehnologiile registrelor distribuite și tehnologiile blockchain: consolidarea încrederii prin eliminarea intermedierii (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 3 octombrie 2018 referitoare la tehnologiile registrelor distribuite și tehnologiile blockchain: consolidarea încrederii prin eliminarea intermedierii (9),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 17 mai 2017 referitoare la FinTech: influența tehnologiei asupra viitorului sectorului financiar (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 17 mai 2017 referitoare la FinTech: influența tehnologiei asupra viitorului sectorului financiar (10),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 16 februarie 2017 conținând recomandări adresate Comisiei referitoare la normele de drept civil privind robotica (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 16 februarie 2017 conținând recomandări adresate Comisiei referitoare la normele de drept civil privind robotica (11),

| — | având în vedere studiul solicitat de Comisia pentru afaceri economice și monetare a Parlamentului European, intitulat „Crypto-assets: Key developments, regulatory concerns and responses” (Criptomonedele: evoluții principale, preocupări și răspunsuri în materie de reglementare), din aprilie 2020, |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul solicitat de Comisia pentru afaceri economice și monetare a Parlamentului European, intitulat „Crypto-assets: Key developments, regulatory concerns and responses” (Criptomonedele: evoluții principale, preocupări și răspunsuri în materie de reglementare), din aprilie 2020,

| — | având în vedere studiul solicitat de Comisia pentru piața internă și protecția consumatorilor din cadrul Parlamentului European, intitulat „Consumer Protection: Aspects of Financial Services” (Aspecte ale protecției consumatorilor în domeniul serviciilor financiare), din februarie 2014, |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul solicitat de Comisia pentru piața internă și protecția consumatorilor din cadrul Parlamentului European, intitulat „Consumer Protection: Aspects of Financial Services” (Aspecte ale protecției consumatorilor în domeniul serviciilor financiare), din februarie 2014,

| — | având în vedere raportul Băncii Centrale Europene din iulie 2019 privind implicațiile digitalizării asupra plăților în vânzarea cu amănuntul pentru rolul de catalizator al Eurosistemului, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Băncii Centrale Europene din iulie 2019 privind implicațiile digitalizării asupra plăților în vânzarea cu amănuntul pentru rolul de catalizator al Eurosistemului,

| — | având în vedere discursul programatic din 31 ianuarie 2019 al lui Benoît COEURE, intitulat „FinTech pentru toți”, |
| --- | --- |

—

având în vedere discursul programatic din 31 ianuarie 2019 al lui Benoît COEURE, intitulat „FinTech pentru toți”,

| — | având în vedere discursul programatic din 26 februarie 2019 al lui Yves Mersch, intitulat „Sistemele de creditare și de plăți în schimbare: provocarea reprezentată de FinTech”, cu ocazia celei de a 3-a Conferințe anuale privind FinTech și inovarea digitală, |
| --- | --- |

—

având în vedere discursul programatic din 26 februarie 2019 al lui Yves Mersch, intitulat „Sistemele de creditare și de plăți în schimbare: provocarea reprezentată de FinTech”, cu ocazia celei de a 3-a Conferințe anuale privind FinTech și inovarea digitală,

| — | având în vedere raportul din 6 iunie 2019 al Consiliului pentru Stabilitate Financiară intitulat „Tehnologii financiare descentralizate: raport referitor la stabilitatea financiară, implicații în materie de reglementare și de guvernanță”, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul din 6 iunie 2019 al Consiliului pentru Stabilitate Financiară intitulat „Tehnologii financiare descentralizate: raport referitor la stabilitatea financiară, implicații în materie de reglementare și de guvernanță”,

| — | având în vedere raportul din 14 februarie 2019 al Consiliului pentru Stabilitate Financiară privind FinTech și structura pieței serviciilor financiare – evoluțiile pieței și potențialele implicații asupra stabilității financiare, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul din 14 februarie 2019 al Consiliului pentru Stabilitate Financiară privind FinTech și structura pieței serviciilor financiare – evoluțiile pieței și potențialele implicații asupra stabilității financiare,

| — | având în vedere raportul Consiliului pentru Stabilitate Financiară din 16 iulie 2018, intitulat „Criptoactive: raport către G20 privind activitatea Consiliului pentru Stabilitate Financiară și a organismelor de standardizare”, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Consiliului pentru Stabilitate Financiară din 16 iulie 2018, intitulat „Criptoactive: raport către G20 privind activitatea Consiliului pentru Stabilitate Financiară și a organismelor de standardizare”,

| — | având în vedere raportul Consiliului pentru Stabilitate Financiară din 27 iunie 2017 cu privire la implicațiile FinTech asupra stabilității financiare – aspecte de supraveghere și reglementare care merită atenția autorităților, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Consiliului pentru Stabilitate Financiară din 27 iunie 2017 cu privire la implicațiile FinTech asupra stabilității financiare – aspecte de supraveghere și reglementare care merită atenția autorităților,

| — | având în vedere documentul consultativ din 14 aprilie 2020 al Consiliului pentru Stabilitate Financiară „Addressing the regulatory, supervisory and oversight challenges raised by «global stablecoin» arrangements” (Abordarea provocărilor în materie de reglementare, supraveghere și control reprezentate de mecanismele în domeniul criptomonedelor stabile mondiale), |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul consultativ din 14 aprilie 2020 al Consiliului pentru Stabilitate Financiară „Addressing the regulatory, supervisory and oversight challenges raised by «global stablecoin» arrangements” (Abordarea provocărilor în materie de reglementare, supraveghere și control reprezentate de mecanismele în domeniul criptomonedelor stabile mondiale),

| — | având în vedere investigația din octombrie 2019 a Grupului de lucru pentru criptomonede stabile din cadrul G7 privind impactul criptomonedelor stabile mondiale, |
| --- | --- |

—

având în vedere investigația din octombrie 2019 a Grupului de lucru pentru criptomonede stabile din cadrul G7 privind impactul criptomonedelor stabile mondiale,

| — | având în vedere Orientările din iunie 2019 ale Grupului de Acțiune Financiară Internațională pentru o abordare bazată pe riscuri a activelor virtuale și a furnizorilor de servicii de administrare a activelor virtuale, |
| --- | --- |

—

având în vedere Orientările din iunie 2019 ale Grupului de Acțiune Financiară Internațională pentru o abordare bazată pe riscuri a activelor virtuale și a furnizorilor de servicii de administrare a activelor virtuale,

| — | având în vedere recomandările Grupului de Acțiune Financiară Internațională, astfel cum au fost actualizate în iunie 2019, în special Recomandarea 16 privind transferurile electronice, |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandările Grupului de Acțiune Financiară Internațională, astfel cum au fost actualizate în iunie 2019, în special Recomandarea 16 privind transferurile electronice,

| — | având în vedere analiza Băncii Reglementelor Internaționale din ianuarie 2020 intitulată „Reacții la nivel de politici la FinTech: o prezentare generală”, |
| --- | --- |

—

având în vedere analiza Băncii Reglementelor Internaționale din ianuarie 2020 intitulată „Reacții la nivel de politici la FinTech: o prezentare generală”,

| — | având în vedere intervenția din 16 octombrie 2019 a lui Fernando Restoy, intitulată „Reglementarea FinTech: ce se întâmplă și care sunt provocările?”, în cadrul dialogului privind politica regională dintre sectorul public și cel privat în domeniul bancar ASBA-BID-FELABAN XVI, |
| --- | --- |

—

având în vedere intervenția din 16 octombrie 2019 a lui Fernando Restoy, intitulată „Reglementarea FinTech: ce se întâmplă și care sunt provocările?”, în cadrul dialogului privind politica regională dintre sectorul public și cel privat în domeniul bancar ASBA-BID-FELABAN XVI,

| — | având în vedere articolele 47 și 54 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 47 și 54 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A9-0161/2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A9-0161/2020),

| A. | întrucât sectorul finanțelor digitale este un domeniu în continuă evoluție, și care necesită o monitorizare continuă și o analiză atât la nivel de sector, cât și la nivel de reglementare; |
| --- | --- |

A.

întrucât sectorul finanțelor digitale este un domeniu în continuă evoluție, și care necesită o monitorizare continuă și o analiză atât la nivel de sector, cât și la nivel de reglementare;

| B. | întrucât piața internă a Uniunii se caracterizează prin concurență deschisă și are drept obiectiv o concurență loială într-un cadru de reglementare armonizat, bazat pe standarde internaționale, convergență și cooperare în materie de supraveghere; întrucât strategia Uniunii privind finanțarea digitală ar trebui, prin urmare, să se bazeze pe aceleași principii; |
| --- | --- |

B.

întrucât piața internă a Uniunii se caracterizează prin concurență deschisă și are drept obiectiv o concurență loială într-un cadru de reglementare armonizat, bazat pe standarde internaționale, convergență și cooperare în materie de supraveghere; întrucât strategia Uniunii privind finanțarea digitală ar trebui, prin urmare, să se bazeze pe aceleași principii;

| C. | întrucât în reglementarea întreprinderilor din acest domeniu este necesară o abordare echilibrată între încurajarea inovării și asigurarea unui grad înalt de protecție a investitorilor și de stabilitate financiară; |
| --- | --- |

C.

întrucât în reglementarea întreprinderilor din acest domeniu este necesară o abordare echilibrată între încurajarea inovării și asigurarea unui grad înalt de protecție a investitorilor și de stabilitate financiară;

| D. | întrucât noțiunea de „criptoactive” este utilizată pentru o mare varietate de active digitale, printre care monedele și jetoanele virtuale, dar exclude uneori anumite forme de criptomonede stabile sau anumite tokenuri, cum ar fi tokenurile de securitate; |
| --- | --- |

D.

întrucât noțiunea de „criptoactive” este utilizată pentru o mare varietate de active digitale, printre care monedele și jetoanele virtuale, dar exclude uneori anumite forme de criptomonede stabile sau anumite tokenuri, cum ar fi tokenurile de securitate;

| E. | întrucât cele mai comune două componente ale criptoactivelor sunt: (i) caracterul privat al dreptului asupra activului, creanței sau dreptului de bază și (ii) utilizarea criptografiei și a tehnologiei registrelor distribuite (DLT) sau a unei tehnologii similare pentru realizarea schimburilor de active și valoarea lor inerentă sau percepută; |
| --- | --- |

E.

întrucât cele mai comune două componente ale criptoactivelor sunt: (i) caracterul privat al dreptului asupra activului, creanței sau dreptului de bază și (ii) utilizarea criptografiei și a tehnologiei registrelor distribuite (DLT) sau a unei tehnologii similare pentru realizarea schimburilor de active și valoarea lor inerentă sau percepută;

| F. | întrucât, în prezent, criptoactivele nu sunt emise sau garantate de o bancă centrală sau de o autoritate publică din Uniune și pot avea diverse utilizări, inclusiv ca mijloc de schimb, în scopuri investiționale și pentru a avea acces la un bun sau un serviciu; |
| --- | --- |

F.

întrucât, în prezent, criptoactivele nu sunt emise sau garantate de o bancă centrală sau de o autoritate publică din Uniune și pot avea diverse utilizări, inclusiv ca mijloc de schimb, în scopuri investiționale și pentru a avea acces la un bun sau un serviciu;

| G. | întrucât criptomonedele stabile prezintă caracteristici similare cu criptoactivele și nu iau forma unor monede specifice, ci se bazează pe un set de instrumente care vizează reducerea la minimum a fluctuațiilor prețului lor exprimat într-o anumită monedă; întrucât anumite criptoactive, inclusiv criptomonedele stabile și tehnologiile lor asociate, au potențialul de a spori eficiența, concurența și transparența și de a oferi societății oportunități și beneficii substanțiale, dat fiind că unele dintre acestea ar putea să ducă la plăți mai ieftine și mai rapide și să ofere noi surse de finanțare pentru întreprinderi mici și mijlocii (IMM); întrucât setul de instrumente care vizează reducerea la minimum a fluctuațiilor prețului nu a fost testat în situațiile în care se efectuează un număr semnificativ de tranzacții cu criptomonede stabile; |
| --- | --- |

G.

întrucât criptomonedele stabile prezintă caracteristici similare cu criptoactivele și nu iau forma unor monede specifice, ci se bazează pe un set de instrumente care vizează reducerea la minimum a fluctuațiilor prețului lor exprimat într-o anumită monedă; întrucât anumite criptoactive, inclusiv criptomonedele stabile și tehnologiile lor asociate, au potențialul de a spori eficiența, concurența și transparența și de a oferi societății oportunități și beneficii substanțiale, dat fiind că unele dintre acestea ar putea să ducă la plăți mai ieftine și mai rapide și să ofere noi surse de finanțare pentru întreprinderi mici și mijlocii (IMM); întrucât setul de instrumente care vizează reducerea la minimum a fluctuațiilor prețului nu a fost testat în situațiile în care se efectuează un număr semnificativ de tranzacții cu criptomonede stabile;

| H. | întrucât dezbaterea publică privind criptomonedele stabile lansate de mediul privat poate fi motivată de anumite deficiențe ale peisajului plăților din Uniune; |
| --- | --- |

H.

întrucât dezbaterea publică privind criptomonedele stabile lansate de mediul privat poate fi motivată de anumite deficiențe ale peisajului plăților din Uniune;

| I. | întrucât este posibil ca criptomonedele să devină un mijloc de plată utilizat pe scară largă, ceea ce ar trebui să declanșeze acțiuni de reglementare și supraveghere adecvate; |
| --- | --- |

I.

întrucât este posibil ca criptomonedele să devină un mijloc de plată utilizat pe scară largă, ceea ce ar trebui să declanșeze acțiuni de reglementare și supraveghere adecvate;

| J. | întrucât conceptul de monedă digitală emisă de o bancă centrală (Central Bank Digital Currency -CBDC) se bazează pe conceptul de activ stabil, are un caracter suveran și, prin urmare, se distinge de criptoactive; întrucât Banca Populară a Chinei testează o monedă digitală emisă de o bancă centrală (denumită „DCEP”); subliniază că eventuala utilizare la nivel mondial a DCEP ar putea avea implicații pentru comerțul internațional și protecția consumatorilor; |
| --- | --- |

J.

întrucât conceptul de monedă digitală emisă de o bancă centrală (Central Bank Digital Currency -CBDC) se bazează pe conceptul de activ stabil, are un caracter suveran și, prin urmare, se distinge de criptoactive; întrucât Banca Populară a Chinei testează o monedă digitală emisă de o bancă centrală (denumită „DCEP”); subliniază că eventuala utilizare la nivel mondial a DCEP ar putea avea implicații pentru comerțul internațional și protecția consumatorilor;

| K. | întrucât sunt în curs de examinare diverse inițiative de introducere a unor CBDC, atât în cadrul Uniunii, cât și la nivel mondial; |
| --- | --- |

K.

întrucât sunt în curs de examinare diverse inițiative de introducere a unor CBDC, atât în cadrul Uniunii, cât și la nivel mondial;

| L. | întrucât finanțele digitale prezintă un accentuat profil transfrontalier, care depășește nivelul Uniunii și, prin urmare, cooperarea internațională și stabilirea standardelor, precum și o supraveghere eficientă și efectivă la nivelul Uniunii în acest domeniu este esențială; |
| --- | --- |

L.

întrucât finanțele digitale prezintă un accentuat profil transfrontalier, care depășește nivelul Uniunii și, prin urmare, cooperarea internațională și stabilirea standardelor, precum și o supraveghere eficientă și efectivă la nivelul Uniunii în acest domeniu este esențială;

| M. | întrucât dezvoltarea instrumentelor de finanțare digitală poate avea un important element de fluxuri de capital, atrăgând investiții transfrontaliere; subliniază că, prin urmare, finanțarea digitală poate contribui la competitivitatea Uniunii pe piețele mondiale; |
| --- | --- |

M.

întrucât dezvoltarea instrumentelor de finanțare digitală poate avea un important element de fluxuri de capital, atrăgând investiții transfrontaliere; subliniază că, prin urmare, finanțarea digitală poate contribui la competitivitatea Uniunii pe piețele mondiale;

| N. | întrucât, în conformitate cu datele de pe piață (12), în iunie 2020 existau la nivel mondial peste 5 600 de criptoactive, cu o capitalizare bursieră totală de peste 260 de miliarde USD (13), iar Bitcoin reprezenta 65 % din volumul respectiv; |
| --- | --- |

N.

întrucât, în conformitate cu datele de pe piață (12), în iunie 2020 existau la nivel mondial peste 5 600 de criptoactive, cu o capitalizare bursieră totală de peste 260 de miliarde USD (13), iar Bitcoin reprezenta 65 % din volumul respectiv;

| O. | întrucât, în conformitate cu datele de piață, criptomonedele stabile au atins o capitalizare bursieră totală de 10 miliarde EUR în iunie 2020, de la 1,5 miliarde EUR în ianuarie 2018 și, în pofida circulației lor limitate în comparație cu alte criptomonede, au potențialul de a ajunge rapid la o scară globală și la o bază largă de utilizatori, în special dacă sunt adoptate de întreprinderi mari din domeniul tehnologiei care exploatează rețelele lor; |
| --- | --- |

O.

întrucât, în conformitate cu datele de piață, criptomonedele stabile au atins o capitalizare bursieră totală de 10 miliarde EUR în iunie 2020, de la 1,5 miliarde EUR în ianuarie 2018 și, în pofida circulației lor limitate în comparație cu alte criptomonede, au potențialul de a ajunge rapid la o scară globală și la o bază largă de utilizatori, în special dacă sunt adoptate de întreprinderi mari din domeniul tehnologiei care exploatează rețelele lor;

| P. | întrucât experți ai Băncii Centrale Europene (BCE) au remarcat într-o publicație din 2019 (14) că, deși criptomonedele au un caracter puternic speculativ, acestea nu reprezintă o amenințare imediată la adresa stabilității financiare; întrucât acest punct de vedere a fost împărtășit atât de Autoritatea Europeană pentru Valori Mobiliare și Piețe (ESMA) (15), cât și de Autoritatea Bancară Europeană (ABE) (16); întrucât concluzii identice au fost formulate de Fondul Monetar Internațional (FMI) în raportul său din 2018 privind stabilitatea financiară mondială și de Consiliul pentru Stabilitate Financiară (CSF) în raportul său din iulie 2018, dar acesta din urmă consideră că ar trebui continuată analiza, având în vedere ritmul rapid al evoluției de pe aceste piețe; |
| --- | --- |

P.

întrucât experți ai Băncii Centrale Europene (BCE) au remarcat într-o publicație din 2019 (14) că, deși criptomonedele au un caracter puternic speculativ, acestea nu reprezintă o amenințare imediată la adresa stabilității financiare; întrucât acest punct de vedere a fost împărtășit atât de Autoritatea Europeană pentru Valori Mobiliare și Piețe (ESMA) (15), cât și de Autoritatea Bancară Europeană (ABE) (16); întrucât concluzii identice au fost formulate de Fondul Monetar Internațional (FMI) în raportul său din 2018 privind stabilitatea financiară mondială și de Consiliul pentru Stabilitate Financiară (CSF) în raportul său din iulie 2018, dar acesta din urmă consideră că ar trebui continuată analiza, având în vedere ritmul rapid al evoluției de pe aceste piețe;

| Q. | întrucât, așa cum s-a subliniat în raportul ABE, instituțiile financiare desfășoară în prezent activități destul de limitate cu criptoactive, dar este probabil ca interesul lor să crească, în special în contextul utilizării din ce în ce mai frecvente a soluțiilor bazate pe DLT; întrucât astfel de activități includ deținerea sau obținerea unei expuneri la criptoactive, subscrierea la oferte inițiale de monede sau oferirea de servicii în legătură cu criptoactivele, cum ar fi furnizarea de portofele digitale sau realizarea de schimburi; întrucât normele prudențiale actuale nu sunt adecvate pentru a reflecta volatilitatea ridicată și riscurile majore ale criptoactivelor; |
| --- | --- |

Q.

întrucât, așa cum s-a subliniat în raportul ABE, instituțiile financiare desfășoară în prezent activități destul de limitate cu criptoactive, dar este probabil ca interesul lor să crească, în special în contextul utilizării din ce în ce mai frecvente a soluțiilor bazate pe DLT; întrucât astfel de activități includ deținerea sau obținerea unei expuneri la criptoactive, subscrierea la oferte inițiale de monede sau oferirea de servicii în legătură cu criptoactivele, cum ar fi furnizarea de portofele digitale sau realizarea de schimburi; întrucât normele prudențiale actuale nu sunt adecvate pentru a reflecta volatilitatea ridicată și riscurile majore ale criptoactivelor;

| R. | întrucât cercetările recente sugerează că criptoactivele sunt utilizate în principal ca investiții speculative, mai degrabă decât ca mijloc de plată pentru bunuri sau servicii oferite de un comerciant legal; întrucât AES au subliniat că criptoactivele care nu se califică drept instrumente financiare care intră sub incidența regulamentului financiar al Uniunii prezintă riscuri specifice, și anume în ceea ce privește protecția investitorilor și a consumatorilor, precum și integritatea pieței; întrucât există riscuri semnificative ca criptoactivele să fie folosite în scopuri de spălare a banilor, practici frauduloase, evaziune fiscală și atacuri externe; |
| --- | --- |

R.

întrucât cercetările recente sugerează că criptoactivele sunt utilizate în principal ca investiții speculative, mai degrabă decât ca mijloc de plată pentru bunuri sau servicii oferite de un comerciant legal; întrucât AES au subliniat că criptoactivele care nu se califică drept instrumente financiare care intră sub incidența regulamentului financiar al Uniunii prezintă riscuri specifice, și anume în ceea ce privește protecția investitorilor și a consumatorilor, precum și integritatea pieței; întrucât există riscuri semnificative ca criptoactivele să fie folosite în scopuri de spălare a banilor, practici frauduloase, evaziune fiscală și atacuri externe;

| S. | întrucât adoptarea de noi tehnologii poate aduce o contribuție semnificativă, care să permită societăților de servicii financiare să își îndeplinească obligațiile curente în materie de supraveghere și de asigurare a conformității; |
| --- | --- |

S.

întrucât adoptarea de noi tehnologii poate aduce o contribuție semnificativă, care să permită societăților de servicii financiare să își îndeplinească obligațiile curente în materie de supraveghere și de asigurare a conformității;

| T. | întrucât clasificarea criptoactivelor ca instrumente financiare în temeiul dreptului Uniunii ține de autoritățile naționale competente care aplică la nivel național dreptul Uniunii, ceea ce creează discrepanțe în ceea ce privește abordarea în materie de supraveghere și de reglementare, afectând coerența acesteia și echitatea condițiilor de concurență în Uniune; întrucât o astfel de clasificare și integrare în cadrul legislativ al Uniunii nu este lipsită de dificultăți, deoarece diversele criptoactive prezintă caracteristici diferite, care se pot schimba în timp; |
| --- | --- |

T.

întrucât clasificarea criptoactivelor ca instrumente financiare în temeiul dreptului Uniunii ține de autoritățile naționale competente care aplică la nivel național dreptul Uniunii, ceea ce creează discrepanțe în ceea ce privește abordarea în materie de supraveghere și de reglementare, afectând coerența acesteia și echitatea condițiilor de concurență în Uniune; întrucât o astfel de clasificare și integrare în cadrul legislativ al Uniunii nu este lipsită de dificultăți, deoarece diversele criptoactive prezintă caracteristici diferite, care se pot schimba în timp;

| U. | întrucât ofertele inițiale de monede (ICO) ar putea oferi o sursă alternativă de finanțare pentru întreprinderile inovatoare și pentru întreprinderile nou-înființate în faza inițială a dezvoltării lor, dar ele expun, totodată, investitorii la riscuri ridicate de pierderi din cauza naturii lor extrem de speculative și a vulnerabilității lor la fraude; întrucât Raportul economic anual al Băncii Reglementelor Internaționale pe 2018 a constatat că cel puțin 22,5 % dintre ICO s-au dovedit a fi fraude piramidale; |
| --- | --- |

U.

întrucât ofertele inițiale de monede (ICO) ar putea oferi o sursă alternativă de finanțare pentru întreprinderile inovatoare și pentru întreprinderile nou-înființate în faza inițială a dezvoltării lor, dar ele expun, totodată, investitorii la riscuri ridicate de pierderi din cauza naturii lor extrem de speculative și a vulnerabilității lor la fraude; întrucât Raportul economic anual al Băncii Reglementelor Internaționale pe 2018 a constatat că cel puțin 22,5 % dintre ICO s-au dovedit a fi fraude piramidale;

| V. | întrucât criptoactivele au potențialul de a reduce costurile tranzacțiilor într-o manieră sigură într-o lume cu o supraveghere digitală tot mai accentuată, dacă vor face obiectul unui regim de reglementare strict, adaptat scopului și bazat pe riscuri; |
| --- | --- |

V.

întrucât criptoactivele au potențialul de a reduce costurile tranzacțiilor într-o manieră sigură într-o lume cu o supraveghere digitală tot mai accentuată, dacă vor face obiectul unui regim de reglementare strict, adaptat scopului și bazat pe riscuri;

| W. | întrucât sectorul finanțelor digitale poate contribui în mai multe moduri la rezolvarea efectelor economice ale epidemiei de COVID-19 și ale consecințelor sale pentru cetățeni, IMM-uri și alte întreprinderi și servicii financiare; întrucât epidemia de COVID-19 a demonstrat, într-o măsură diferită de la un stat membru la altul, potențialul pe care îl oferă finanțarea digitală atât pentru consumatori, cât și pentru economie; |
| --- | --- |

W.

întrucât sectorul finanțelor digitale poate contribui în mai multe moduri la rezolvarea efectelor economice ale epidemiei de COVID-19 și ale consecințelor sale pentru cetățeni, IMM-uri și alte întreprinderi și servicii financiare; întrucât epidemia de COVID-19 a demonstrat, într-o măsură diferită de la un stat membru la altul, potențialul pe care îl oferă finanțarea digitală atât pentru consumatori, cât și pentru economie;

| X. | întrucât din ce în ce mai multe întreprinderi tehnologice mari și platforme digitale globale oferă servicii financiare; întrucât operatorii mari din sectorul digital beneficiază de avantaje concurențiale precum economii de scară, rețele ample de utilizatori transfrontalieri, acces facil la finanțare și capacitatea de colectare a unor mari cantități de date furnizate de utilizatori prin intermediul tehnologiilor de prelucrare a datelor, cum ar fi „analiza volumelor mari de date”, care generează o valoare adăugată semnificativă în diverse moduri; întrucât prezența firmelor tehnologice mari pe piețele FinTech poate afecta concurența loială și inovarea; |
| --- | --- |

X.

întrucât din ce în ce mai multe întreprinderi tehnologice mari și platforme digitale globale oferă servicii financiare; întrucât operatorii mari din sectorul digital beneficiază de avantaje concurențiale precum economii de scară, rețele ample de utilizatori transfrontalieri, acces facil la finanțare și capacitatea de colectare a unor mari cantități de date furnizate de utilizatori prin intermediul tehnologiilor de prelucrare a datelor, cum ar fi „analiza volumelor mari de date”, care generează o valoare adăugată semnificativă în diverse moduri; întrucât prezența firmelor tehnologice mari pe piețele FinTech poate afecta concurența loială și inovarea;

| Y. | întrucât recent depistatele activități frauduloase legate de întreprinderi din industria FinTech evidențiază necesitatea unei perspective holistice asupra riscurilor pentru protecția consumatorilor și a investitorilor asociate deficiențelor în procedurile de raportare financiară, fraudă și insolvență; |
| --- | --- |

Y.

întrucât recent depistatele activități frauduloase legate de întreprinderi din industria FinTech evidențiază necesitatea unei perspective holistice asupra riscurilor pentru protecția consumatorilor și a investitorilor asociate deficiențelor în procedurile de raportare financiară, fraudă și insolvență;

| Z. | întrucât procentul de plăți fără numerar a crescut semnificativ în ultimii ani; întrucât un cadru îmbunătățit pentru tranzacțiile fără numerar nu ar trebui să submineze posibilitatea de a utiliza numerarul ca mijloc de plată; |
| --- | --- |

Z.

întrucât procentul de plăți fără numerar a crescut semnificativ în ultimii ani; întrucât un cadru îmbunătățit pentru tranzacțiile fără numerar nu ar trebui să submineze posibilitatea de a utiliza numerarul ca mijloc de plată;

| AA. | întrucât sectorul financiar este cel mai mare utilizator de tehnologie a informației și a comunicațiilor (TIC) la nivel mondial, reprezentând aproximativ o cincime din totalul cheltuielilor în domeniul TIC; |
| --- | --- |

AA.

întrucât sectorul financiar este cel mai mare utilizator de tehnologie a informației și a comunicațiilor (TIC) la nivel mondial, reprezentând aproximativ o cincime din totalul cheltuielilor în domeniul TIC;

| AB. | întrucât aplicarea noilor tehnologii în sectorul financiar poate crea noi riscuri care trebuie reglementate și monitorizate pentru a asigura stabilitatea financiară, integritatea pieței interne și protecția consumatorilor; |
| --- | --- |

AB.

întrucât aplicarea noilor tehnologii în sectorul financiar poate crea noi riscuri care trebuie reglementate și monitorizate pentru a asigura stabilitatea financiară, integritatea pieței interne și protecția consumatorilor;

| AC. | întrucât utilizarea sporită a inteligenței artificiale în serviciile financiare va duce la necesitatea unei reziliențe operaționale mai puternice și a unei supravegheri eficace, precum și a protecției datelor prevăzută de dreptul Uniunii; |
| --- | --- |

AC.

întrucât utilizarea sporită a inteligenței artificiale în serviciile financiare va duce la necesitatea unei reziliențe operaționale mai puternice și a unei supravegheri eficace, precum și a protecției datelor prevăzută de dreptul Uniunii;

| AD. | întrucât noi probleme operaționale, în special TIC și riscurile de securitate, pot genera riscuri sistemice pentru sectorul financiar; aceste noi riscuri ar trebui abordate prin măsuri adecvate, astfel cum a subliniat Comitetul european pentru risc sistemic (17); |
| --- | --- |

AD.

întrucât noi probleme operaționale, în special TIC și riscurile de securitate, pot genera riscuri sistemice pentru sectorul financiar; aceste noi riscuri ar trebui abordate prin măsuri adecvate, astfel cum a subliniat Comitetul european pentru risc sistemic (17);

| AE. | întrucât actualul cadru de reglementare al UE privind serviciile financiare abordează fragmentar chestiunea dispozițiilor privind riscul operațional; |
| --- | --- |

AE.

întrucât actualul cadru de reglementare al UE privind serviciile financiare abordează fragmentar chestiunea dispozițiilor privind riscul operațional;

| AF. | întrucât TIC și riscurile în materie de securitate cu care se confruntă sectorul financiar, precum și integrarea sa la nivelul Uniunii justifică acțiuni specifice și mai avansate în continuarea Directivei (UE) 2016/1148 a Parlamentului European și a Consiliului din 6 iulie 2016 privind măsuri pentru un nivel comun ridicat de securitate a rețelelor și a sistemelor informatice în întreaga Uniune (18); |
| --- | --- |

AF.

întrucât TIC și riscurile în materie de securitate cu care se confruntă sectorul financiar, precum și integrarea sa la nivelul Uniunii justifică acțiuni specifice și mai avansate în continuarea Directivei (UE) 2016/1148 a Parlamentului European și a Consiliului din 6 iulie 2016 privind măsuri pentru un nivel comun ridicat de securitate a rețelelor și a sistemelor informatice în întreaga Uniune (18);

| AG. | întrucât reziliența cibernetică face parte integrantă din activitatea de reziliență operațională a instituțiilor financiare efectuată de autorități la nivel mondial; |
| --- | --- |

AG.

întrucât reziliența cibernetică face parte integrantă din activitatea de reziliență operațională a instituțiilor financiare efectuată de autorități la nivel mondial;

| AH. | întrucât o piață financiară a Uniunii funcțională, sustenabilă și rezilientă ar trebui să asigure o alocare foarte eficientă a capitalului și a riscurilor, precum și o incluziune financiară cât mai largă a cetățenilor în cadrul serviciilor financiare; |
| --- | --- |

AH.

întrucât o piață financiară a Uniunii funcțională, sustenabilă și rezilientă ar trebui să asigure o alocare foarte eficientă a capitalului și a riscurilor, precum și o incluziune financiară cât mai largă a cetățenilor în cadrul serviciilor financiare;

| AI. | întrucât utilizarea serviciilor de cloud computing poate oferi avantaje semnificative în ceea ce privește reziliența operațională și eficiența furnizorilor de servicii financiare în comparație cu o soluție tradițională, la fața locului, dar prezintă provocări suplimentare în ceea ce privește securitatea datelor și a proceselor, continuitatea activității în caz de întreruperi și vulnerabilitatea generală la infracțiunile cibernetice; |
| --- | --- |

AI.

întrucât utilizarea serviciilor de cloud computing poate oferi avantaje semnificative în ceea ce privește reziliența operațională și eficiența furnizorilor de servicii financiare în comparație cu o soluție tradițională, la fața locului, dar prezintă provocări suplimentare în ceea ce privește securitatea datelor și a proceselor, continuitatea activității în caz de întreruperi și vulnerabilitatea generală la infracțiunile cibernetice;

| AJ. | întrucât se impune o concurență loială între societățile de servicii financiare și întreprinderile tehnologice pentru a garanta că toate firmele concurează pe picior de egalitate, respectând principiul „același risc, aceeași activitate, aceleași reglementări”; |
| --- | --- |

AJ.

întrucât se impune o concurență loială între societățile de servicii financiare și întreprinderile tehnologice pentru a garanta că toate firmele concurează pe picior de egalitate, respectând principiul „același risc, aceeași activitate, aceleași reglementări”;

| AK. | întrucât introducerea serviciilor financiare digitale nu ar trebui să conducă nici la arbitrajul de reglementare, nici la o protecție mai redusă a clienților, la scăderea nivelului de siguranță sau la riscuri la adresa stabilității financiare; |
| --- | --- |

AK.

întrucât introducerea serviciilor financiare digitale nu ar trebui să conducă nici la arbitrajul de reglementare, nici la o protecție mai redusă a clienților, la scăderea nivelului de siguranță sau la riscuri la adresa stabilității financiare;

| AL. | întrucât numeroase instituții financiare mari ale Uniunii se bazează pe furnizori din țări terțe pentru serviciile de cloud computing; |
| --- | --- |

AL.

întrucât numeroase instituții financiare mari ale Uniunii se bazează pe furnizori din țări terțe pentru serviciile de cloud computing;

| AM. | întrucât Comitetul european pentru protecția datelor are un rol important de jucat, sprijinind întreprinderile să înțeleagă obligațiile care le revin în temeiul Regulamentului general privind protecția datelor; |
| --- | --- |

AM.

întrucât Comitetul european pentru protecția datelor are un rol important de jucat, sprijinind întreprinderile să înțeleagă obligațiile care le revin în temeiul Regulamentului general privind protecția datelor;

| AN. | întrucât criptomonedele nu au, de obicei, un inițiator cunoscut și nu creează o creanță financiară asupra unui activ-suport, spre deosebire de criptomonedele stabile, tokenurile de securitate și tokenurile bazate pe mărfuri care au un inițiator cunoscut; |
| --- | --- |

AN.

întrucât criptomonedele nu au, de obicei, un inițiator cunoscut și nu creează o creanță financiară asupra unui activ-suport, spre deosebire de criptomonedele stabile, tokenurile de securitate și tokenurile bazate pe mărfuri care au un inițiator cunoscut;

| AO. | întrucât, deși tokenurile emise de antreprenori sub formă de creanțe asupra unui flux de numerar, creanțe din titluri de capital sau creanțe asupra unor viitoare produse/servicii pot fi clasificate în moduri alternative, clasificarea lor în dreptul UE ar trebui să asigure previzibilitatea și omogenitatea reglementărilor pe piețele europene; întrucât o reglementare a tokenurilor relevantă din punct de vedere tehnologic și funcțională ar trebui să ia în considerare potențialele concepte hibride și să ofere definiții care maximizează protecția consumatorilor și a investitorilor, sporesc securitatea juridică și valorifică potențialul ridicat al acestor instrumente în finanțarea proiectelor antreprenoriale riscante; întrucât funcția economică subiacentă a tokenurilor reprezintă un indicator important pentru clasificarea lor; |
| --- | --- |

AO.

întrucât, deși tokenurile emise de antreprenori sub formă de creanțe asupra unui flux de numerar, creanțe din titluri de capital sau creanțe asupra unor viitoare produse/servicii pot fi clasificate în moduri alternative, clasificarea lor în dreptul UE ar trebui să asigure previzibilitatea și omogenitatea reglementărilor pe piețele europene; întrucât o reglementare a tokenurilor relevantă din punct de vedere tehnologic și funcțională ar trebui să ia în considerare potențialele concepte hibride și să ofere definiții care maximizează protecția consumatorilor și a investitorilor, sporesc securitatea juridică și valorifică potențialul ridicat al acestor instrumente în finanțarea proiectelor antreprenoriale riscante; întrucât funcția economică subiacentă a tokenurilor reprezintă un indicator important pentru clasificarea lor;

| AP. | întrucât Grupul de Acțiune Financiară Internațională (GAFI) a adoptat o definiție largă a monedei virtuale și a recomandat includerea în sfera obligațiilor de combatere a spălării banilor și a finanțării terorismului, a oricărei persoane fizice sau juridice care desfășoară activități precum schimburi de criptoactive, transferuri de criptoactive și participarea la servicii financiare legate de ofertele inițiale de monede, respectiv furnizarea de astfel de servicii financiare; |
| --- | --- |

AP.

întrucât Grupul de Acțiune Financiară Internațională (GAFI) a adoptat o definiție largă a monedei virtuale și a recomandat includerea în sfera obligațiilor de combatere a spălării banilor și a finanțării terorismului, a oricărei persoane fizice sau juridice care desfășoară activități precum schimburi de criptoactive, transferuri de criptoactive și participarea la servicii financiare legate de ofertele inițiale de monede, respectiv furnizarea de astfel de servicii financiare;

| AQ. | întrucât spălarea banilor reprezintă un pericol critic, care trebuie prevenit în mediul financiar digital; întrucât, chiar dacă finanțarea digitală poate îmbunătăți incluziunea financiară, ar trebui să fie instituit și un regim cuprinzător de cunoaștere a clientelei și de respectare a legislației privind combaterea spălării banilor, astfel cum este prevăzut de dreptul Uniunii; întrucât chiar dacă criptoactivele pot fi utilizate pentru activități ilegale, statutul lor reglementar ca mijloc de plată, în locul celui de mijloc de schimb, poate îmbunătăți monitorizarea și prevenirea criminalității financiare; |
| --- | --- |

AQ.

întrucât spălarea banilor reprezintă un pericol critic, care trebuie prevenit în mediul financiar digital; întrucât, chiar dacă finanțarea digitală poate îmbunătăți incluziunea financiară, ar trebui să fie instituit și un regim cuprinzător de cunoaștere a clientelei și de respectare a legislației privind combaterea spălării banilor, astfel cum este prevăzut de dreptul Uniunii; întrucât chiar dacă criptoactivele pot fi utilizate pentru activități ilegale, statutul lor reglementar ca mijloc de plată, în locul celui de mijloc de schimb, poate îmbunătăți monitorizarea și prevenirea criminalității financiare;

| AR. | întrucât conectivitatea tot mai răspândită, internetul obiectelor și interacțiunea dintre oameni și computere pot îmbunătăți experiențele legate de serviciile financiare, dar presupun, totodată, și riscuri noi în ceea ce privește confidențialitatea și protecția datelor cu caracter personal, calitatea interacțiunii, gestionarea riscurilor operaționale și dificultățile legate de securitatea informatică; |
| --- | --- |

AR.

întrucât conectivitatea tot mai răspândită, internetul obiectelor și interacțiunea dintre oameni și computere pot îmbunătăți experiențele legate de serviciile financiare, dar presupun, totodată, și riscuri noi în ceea ce privește confidențialitatea și protecția datelor cu caracter personal, calitatea interacțiunii, gestionarea riscurilor operaționale și dificultățile legate de securitatea informatică;

Recomandări:

Considerații generale

| 1. | salută adoptarea de către Comisie a pachetului privind finanțele digitale, care include două propuneri legislative privind criptomonedele și reziliența operațională; consideră că propunerea Comisiei privind criptoactivele, precum și reziliența operațională și cibernetică sunt oportune, utile și necesare din cauza evoluțiilor recente de pe piața europeană și cea globală și reprezintă un pas crucial în direcția asigurării clarității juridice și a dezvoltării unui nou regim de reglementare; regretă, cu toate acestea, faptul că Comisia nu a abordat în mod corespunzător problemele legate de spălarea de bani, finanțarea terorismului și activitățile infracționale asociate cu criptoactivele, care rămân în mare parte nerezolvate; solicită Comisiei să ia de urgență măsuri în acest sens, pe baza recomandărilor din anexă; |
| --- | --- |

1.

| 2. | consideră că finanțarea digitală, care joacă un rol esențial în dezvoltarea activităților financiare, va fi parte integrantă a succesului uniunii piețelor de capital (UPC) prin sporirea opțiunilor de finanțare pentru întreprinderi și cetățeni, precum și a unor opțiuni de investiții, și încurajează Comisia să aibă în vedere modalități de capacitare a inovatorilor și, prin urmare, să valorifice beneficiile finanțării digitale pentru stimularea integrării pieței de capital și a participării investitorilor de retail în Uniune și să ridice piața la nivelul mondial; |
| --- | --- |

2.

| 3. | atrage atenția asupra importanței mai acute a măsurilor de monitorizare și de control în legătură cu reglementarea sectorului financiar digital, având în vedere, mai ales, importanța tot mai mare a acestui sector în contextul actual al pandemiei mondiale de COVID-19; subliniază și necesitatea de a aborda riscurile specifice pe care le prezintă finanțarea digitală la nivel de reglementare și de supraveghere prin intermediul unui cadru legislativ adecvat și al unor dispoziții privind protecția consumatorilor; |
| --- | --- |

3.

| 4. | subliniază că este important ca Comisia să își alinieze îndeaproape activitatea cu forurile internaționale și organismele de reglementare în ceea ce privește elaborarea de standarde internaționale, având în vedere caracterul interjurisdicțional al finanțelor digitale, fără a afecta prerogativa Uniunii de a adopta dispoziții normative și de supraveghere adaptate circumstanțelor din Uniune; reamintește, în special, necesitatea de a asigura interoperabilitatea cadrului de reglementare al Uniunii cu principiile convenite la nivel internațional; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ia act de faptul că dezvoltarea multor tehnologii legate de finanțarea digitală este încă în fază incipientă; subliniază că orice nouă măsură legislativă trebuie, prin urmare, să facă obiectul unei evaluări aprofundate și de viitor a riscurilor și beneficiilor pentru consumatori și pentru stabilitatea financiară; invită Comisia să utilizeze o abordare proporțională, bazată pe riscuri, intersectorială, bine țintită și holistică în ceea ce privește activitatea sa referitoare la FinTech; |
| --- | --- |

5.

| 6. | invită Comisia să valorifice cunoștințele și experiența obținute în Forumul european pentru facilitatorii din domeniul inovării și să inițieze un mediu favorabil și durabil pentru centrele și întreprinderile din domeniul tehnologiei financiare europene, precum și pentru sectorul financiar consacrat care utilizează finanțarea digitală, pentru a stimula și a atrage investiții străine și a întări prezența Uniunii pe piețele mondiale; |
| --- | --- |

6.

| 7. | consideră, în acest sens, că finanțele digitale trebuie văzute ca un instrument esențial și eficient pentru întreprinderile mici și mijlocii din UE, care poate oferi soluții rapide, în timp real, adaptate nevoilor financiare ale acestora; consideră că acest domeniu poate contribui la eliminarea deficitului de finanțare de care suferă IMM-urile; |
| --- | --- |

7.

| 8. | subliniază că toate măsurile adoptate la nivel european trebuie să garanteze că participanții de pe piață, de la cei mici la cei mari, dispun de spațiul normativ necesar în care să poată inova, și că legislația, nouă sau actualizată și supravegherea în domeniu ar trebui să se bazeze pe următoarele principii:






  (a) | activitățile și serviciile identice și riscurile similare aferente ar trebui să facă obiectul acelorași norme; |
| --- | --- | --- |

8.

(a)

activitățile și serviciile identice și riscurile similare aferente ar trebui să facă obiectul acelorași norme;

| (b) | proporționalitate și neutralitate tehnologică; |
| --- | --- |

(b)

proporționalitate și neutralitate tehnologică;

| (c) | o abordare bazată pe risc, transparență și responsabilitate; |
| --- | --- |

(c)

o abordare bazată pe risc, transparență și responsabilitate;

| (d) | respectarea drepturilor fundamentale, în special protecția vieții private și a datelor cu caracter personal, garantate prin articolele 7 și 8 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene; |
| --- | --- |

(d)

respectarea drepturilor fundamentale, în special protecția vieții private și a datelor cu caracter personal, garantate prin articolele 7 și 8 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene;

| (e) | nivel ridicat de protecție a consumatorilor și a investitorilor; |
| --- | --- |

(e)

nivel ridicat de protecție a consumatorilor și a investitorilor;

| (f) | concurență loială; |
| --- | --- |

(f)

concurență loială;

| (g) | o abordare prietenoasă față de inovare; |
| --- | --- |

(g)

o abordare prietenoasă față de inovare;

| 9. | subliniază că orice măsuri legislative sau actualizate și adoptate la nivelul Uniunii ar trebui să țină seama de evoluțiile rapide ce au loc pe piețele aflate în creștere ale criptoactivelor și ICO; subliniază că trebuie asigurată concurența loială pe piața internă, evitându-se căutarea instanței celei mai favorabile și arbitrajul de reglementare; atrage atenția asupra faptului că astfel de măsuri nu ar trebui să obstrucționeze oportunitățile de creștere, în special pentru IMM-uri, și că ar trebui să ofere un ecosistem durabil de finanțare digitală pentru dezvoltarea pieței interne, asigurând în același timp stabilitatea financiară, integritatea pieței și protecția investitorilor și a consumatorilor; |
| --- | --- |

9.

| 10. | subliniază că spațiile de testare a normelor și centrele de inovare au potențialul de a deveni instrumente utile care să le ofere întreprinderilor din domeniul financiar digital posibilitatea de a testa produse financiare, servicii financiare sau modele de afaceri inovatoare în condiții controlate și care să le permită autorităților competente să înțeleagă mai bine aceste activități și să acumuleze competențe normative în legătură cu tehnologiile emergente, ușurând astfel dialogul dintre întreprinderi și legislator; subliniază însă că acestea pot și să prezinte riscuri semnificative pentru protecția consumatorilor și a investitorilor și să permită o fraudă financiară, creând, în același timp, riscuri de fragmentare a supravegherii și arbitraj de reglementare; |
| --- | --- |

10.

| 11. | subliniază că orice spațiu de testare, inclusiv un spațiu de testare paneuropean, ar trebui să urmărească să obțină un echilibru între obiectivul de stimulare a inovării și stabilității financiare și protecția investitorilor și a consumatorilor, luând în considerare dimensiunea, importanța sistemică și activitatea transfrontalieră a întreprinderilor în cauză; invită Comisia să stabilească un cadru comun al Uniunii pentru un spațiu paneuropean de testare a serviciilor financiare digitale, deoarece ar aduce beneficii suplimentare pentru inovare și stabilitate financiară și ar reduce fragmentarea în materie de supraveghere; |
| --- | --- |

11.

| 12. | subliniază importanța triunghiului format de încredere, verificare a identității și date pentru a se asigura că operatorii, investitorii, consumatorii și supraveghetorii pot avea încredere în finanțarea digitală; |
| --- | --- |

12.

| 13. | consideră că este oportun să se examineze în continuare inițiativele privind introducerea unor monede digitale emise de băncile centrale (CBDC) atât în cadrul Uniunii, cât și la nivel mondial; invită BCE să aibă în vedere realizarea unei evaluări cuprinzătoare a impactului pentru a putea prezenta opțiuni de perspectivă asupra acestor monede CBDC, inclusiv o analiză a oportunităților și a riscurilor legate de crearea unei monede euro digitale; consideră că această evaluare ar trebui să ia în considerare și rolul tehnologiilor subiacente; invită, de asemenea, autoritățile de supraveghere ale Uniunii să promoveze cercetări suplimentare în acest domeniu și invită Comisia și BCE să se angajeze într-un dialog la nivel internațional, evaluând beneficiile și implicațiile potențiale ale utilizării mai largi a monedelor CBDC la nivel mondial; |
| --- | --- |

13.

| 14. | consideră că parametrii și principiile acestui studiu de impact și ai acestor analize ulterioare ar trebui să se axeze pe rolul CBDC în înlocuirea numerarului, a cărei utilizare scade, asigurându-se încrederea în sistemul financiar, un grad mai mare de incluziune financiară și accesul la un mijloc public de plăți și garantându-se în același timp stabilitatea financiară și monetară; |
| --- | --- |

14.

| 15. | subliniază necesitatea unei convergențe mai puternice în materie de reglementare și supraveghere, cu scopul de a dezvolta un cadru comun al Uniunii; subliniază rolul esențial al autorităților europene de supraveghere (AES) în facilitarea acestui lucru; solicită un dialog structurat între AES și autoritățile naționale competente, care să se concentreze asupra provocărilor actuale în materie de supraveghere și asupra convergenței practicilor în direcția unei supravegheri continue la toate nivelurile, în special în ceea ce privește finanțarea digitală, combaterea spălării banilor, protecția vieții private și a datelor, precum și provocările și oportunitățile în materie de securitate cibernetică; consideră că acest dialog structurat ar trebui să se concentreze, în domeniul finanțelor digitale, asupra reducerii arbitrajului și a concurenței în domeniul supravegherii, precum și asupra altor obstacole în calea operațiunilor transfrontaliere; |
| --- | --- |

15.

| 16. | Propune crearea unei autorități europene unice de supraveghere, care să lucreze în strânsă cooperare cu alte autorități europene de supraveghere și cu autoritățile naționale de concurență, pe baza unui set comun de norme și competențe de intervenție asupra produselor și de supraveghere, în următoarele domenii de activități cu criptomonede: furnizorii implicați în servicii de schimb între monedele virtuale și monedele fiduciare, precum și furnizorii de portofele digitale, precum și toți ceilalți furnizori de servicii pentru active virtuale care fac obiectul standardelor GAFI; în același timp, ia act de faptul că trebuie asigurată asumarea responsabilității de către autoritatea europeană de supraveghere și că trebuie asigurat un proces de revizuire judiciară pentru acțiunile acestei autorități; ia act, în acest sens, de propunerea Comisiei din 24 septembrie 2020 de regulament privind piețele de criptoactive; subliniază că, în cooperare cu alte autorități de supraveghere relevante la nivelul Uniunii, autoritatea unică de supraveghere ar trebui să supravegheze activitățile cu criptomonede care au un element transfrontalier semnificativ în Uniune și ar trebui să dezvolte structuri interne adecvate pentru a asigura supravegherea eficientă și eficace la nivelul Uniunii a criptomonedelor; |
| --- | --- |

16.

| 17. | își exprimă acordul cu poziția BCE cu privire la importanța banilor fizici ca unic mijloc legal de plată; subliniază că progresele din domeniul monedelor virtuale și al plăților virtuale nu trebuie să ducă la impunerea unor restricții tranzacțiilor în numerar sau la desființarea numerarului; |
| --- | --- |

17.

| 18. | subliniază preocupările sale cu privire la impactul proceselor de obținere a criptomonedelor asupra mediului; subliniază necesitatea unor soluții menite să atenueze amprenta ecologică a principalelor criptomonede; invită Comisia să țină seama de acest aspect în toate inițiativele de reglementare viitoare, fără a pierde din vedere angajamentul UE în ceea ce privește obiectivele de dezvoltare durabilă și tranziția necesară către o societate neutră din punct de vedere climatic cel târziu până în 2050; |
| --- | --- |

18.

Definirea unui cadru pentru criptoactive

| 19. | consideră că este de dorit o taxonomie paneuropeană cuprinzătoare a noilor produse precum criptoactivele, ca un pas necesar în direcția promovării unei înțelegeri comune, a facilitării colaborării între jurisdicții și a asigurării unei securități juridice sporite pentru participanții la piață implicați în activități transfrontaliere; recomandă luarea în considerare a cadrelor naționale de reglementare și de supraveghere în vigoare; ia act de importanța cooperării internaționale și a inițiativelor globale în ceea ce privește un cadru european pentru criptoactive, ținând seama în special de caracterul lor ce nu respectă frontierele; |
| --- | --- |

19.

| 20. | consideră însă că elaborarea unei taxonomii neexhaustive la nivelul Uniunii s-ar putea dovedi mai oportună, ținând seama că acest segment de piață este în continuă evoluție, și că această taxonomie ar trebui să servească ca bază pentru adoptarea unor măsuri legislative sau normative corespunzătoare; consideră însă că nu există o soluție universală pentru a defini în termeni juridici criptoactivele, fiind important, prin urmare, să se adopte un cadru care să permită monitorizarea și adaptarea de către autoritățile de supraveghere; |
| --- | --- |

20.

| 21. | evidențiază faptul că întreprinderile nou-înființate axate pe consumatori creează adesea servicii financiare inovatoare spre beneficiul cetățenilor și al întreprinderilor din Uniune, iar eventualul cadru legislativ ar trebui conceput astfel încât să favorizeze mai multă inovare și mai multe opțiuni pentru consumatori în domeniul serviciilor financiare; |
| --- | --- |

21.

| 22. | observă că, în lipsa unei abordări normative comune la nivelul UE față de criptoactive, statele membre au început deja să adopte măsuri unilaterale de natură legislativă și de supraveghere și se confruntă cu presiuni tot mai mari de a acționa din cauza aspectelor legate de protecția consumatorilor; atrage atenția asupra faptului că interpretările divergente și abordările necoordonate ale statelor membre pot duce la fragmentarea pieței, la o mai mare insecuritate juridică, pot periclita echitatea condițiilor de concurență și pot crea oportunități de arbitraj de reglementare; |
| --- | --- |

22.

| 23. | consideră, prin urmare, că orice clasificare ulterioară ar trebui să fie echilibrată și flexibilă pentru se putea adapta la evoluția modelelor de afaceri și la riscuri, asigurând totodată o marjă de inovare în acest sector, precum și competitivitatea sa, și garantând, în același timp, identificarea și contracararea riscurilor într-un stadiu incipient; |
| --- | --- |

23.

| 24. | subliniază totodată că sunt necesare principii clarificate cu privire la procesele de reglementare și prudențiale aplicabile, pentru a oferi securitate juridică și a defini supravegherea adecvată și tratamentul prudențial al criptoactivelor; subscrie opiniei Comitetului de la Basel și a ABE potrivit căreia băncile care achiziționează criptoactive ar trebui să aplice un tratament prudențial conservator, în special în cazul criptoactivelor care prezintă un risc ridicat; |
| --- | --- |

24.

| 25. | consideră că instituțiile financiare reglementate, în special instituțiile de credit, instituțiile de plată și fondurile de pensii, trebuie să facă obiectul unor limite maxime specifice de expunere, având în vedere posibilele riscuri pentru protecția consumatorilor și a investitorilor, precum și pentru stabilitatea financiară asociate unor niveluri ridicate de activitate cu criptoactive; împărtășește, de asemenea, opinia potrivit căreia respectarea strictă a obligației privind diligența necesară, o guvernanță și o gestionare a riscurilor temeinice, revelarea integrală a oricărei expuneri și un dialog solid cu autoritățile de supraveghere sunt de o importanță majoră; este de părere că viitoarea revizuire a cadrului privind cerințele de capital ar trebui să includă amendamente în acest sens; |
| --- | --- |

25.

| 26. | consideră că toți agenții și participanții implicați în activități legate de criptoactive ar trebui să facă obiectul standardelor aferente cadrului de reglementare financiară existent, după caz; subliniază, în plus, necesitatea de a prevedea dispoziții legale și mecanisme pentru a se asigura că standardele de reglementare aplicabile activităților legate de criptoactive, în special în ceea ce privește protecția consumatorilor și combaterea spălării banilor și a finanțării terorismului, sunt, de asemenea, respectate atunci când astfel de activități sau servicii sunt prestate sau exploatate din afara Uniunii; subliniază, totodată, necesitatea unor norme specifice privind transparența și integritatea pieței, cel puțin echivalente cu cele prevăzute de Directiva 2014/65/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 15 mai 2014 privind piețele instrumentelor financiare și de modificare a Directivei 2002/92/CE și a Directivei 2011/61/UE (19) (MiFID II) pentru toți emitenții sau sponsorii de criptoactive, stabilind norme stricte privind informațiile furnizate potențialilor clienți, care ar trebui să fie clare și să nu inducă în eroare, precum și cerințe de evaluare a adecvării; |
| --- | --- |

26.

| 27. | consideră că unele criptoactive, și anume cele utilizate în mare măsură pe canale ilegale, nu ar trebui legitimate prin includerea lor în sfera regimului de reglementare existent; evidențiază că orice legitimare nedorită ar risca să afecteze protecția consumatorilor și să submineze integritatea pieței; invită, prin urmare, Comisia să stabilească norme stricte privind avertismentele adresate potențialilor clienți și să se asigure că autorităților competente li se atribuie competențele de intervenție necesare pentru a restricționa sau a interzice operațiunile și activitățile cu acele criptoactive utilizate în principal în scopuri ilegale; |
| --- | --- |

27.

| 28. | subliniază că riscurile legate de participații și de expunerile la criptoactive ar trebui să fie pe deplin integrate în procesul de supraveghere și evaluare odată ce taxonomia va fi disponibilă; scoate în evidență, în acest sens, necesitatea unor cerințe de informare adecvate și standardizate cu privire la orice expunere sau servicii semnificative în legătură cu criptoactivele; |
| --- | --- |

28.

| 29. | subliniază că va fi necesară abordarea lacunelor de reglementare din legislația existentă a Uniunii prin modificări punctuale, la fel ca și crearea unor regimuri specifice de reglementare pentru activitățile noi și în continuă evoluție cu criptoactive, cum ar fi ICO sau ofertele inițiale de schimb (IEO); observă că anumite tipuri de criptoactive s-ar potrivi în cadrul de reglementare existent, de exemplu ca „valori mobiliare”, astfel cum sunt definite în MiFID II; consideră că aceste criptoactive care ar putea intra sub incidența MiFID II ar trebui tratate în același mod ca alte valori mobiliare care intră sub incidența regimului respectiv și, ca atare, nu ar necesita un cadru legislativ specific, ci mai degrabă modificări punctuale ale dispozițiilor MiFID II relevante; |
| --- | --- |

29.

| 30. | reliefează necesitatea de a reglementa anumite criptoactive care nu ar intra sub incidența dispozițiilor MiFID II în mod armonizat la nivelul Uniunii; |
| --- | --- |

30.

| 31. | observă că criptomonedele stabile reprezintă o categorie unică de criptoactive; atrage atenția asupra faptului că, în prezent, criptomonedele stabile nu se utilizează încă pe larg în Uniune; subliniază, cu toate acestea, că adoptarea lor pe scară largă ar putea reprezenta o amenințare semnificativă la adresa stabilității financiare și a funcționării politicii monetare, precum și a controlului democratic; salută, prin urmare, adoptarea de către Comisie a unui cadru legislativ care, printre altele, să urmărească să asigure că există o rată stabilă de conversie între criptomonedele stabile și monedele fiduciare și că respectiva criptomonedă stabilă este reconvertibilă într-o monedă fiduciară la valoarea nominală în orice moment; subliniază, cu toate acestea, că este necesar ca toți emitenții de criptomonede stabile să fie obligați din punct de vedere juridic să acorde deținătorului o creanță directă și să răscumpere criptomonedele la valoarea nominală în monedă fiduciară în orice moment și să instituie mecanisme adecvate pentru protejarea și separarea rezervelor de stabilizare în acest scop; |
| --- | --- |

31.

| 32. | evidențiază că ICO și IEO au potențialul de a îmbunătăți accesul la finanțare al IMM-urilor, al întreprinderilor nou-înființate inovatoare și al întreprinderilor în curs de extindere, pot accelera transferul de tehnologie și pot constitui o componentă esențială a UPC; observă totuși că diferite autorități de supraveghere au emis avertismente cu privire la ICO din cauză că acestea nu fac obiectul unor cerințe privind transparența și informarea, ceea ce poate genera riscuri pentru investitori și consumatori; |
| --- | --- |

32.

| 33. | invită Comisia, prin urmare, să evalueze ce avantaje ar rezulta din propunerea unui cadru legislativ pentru ICO și IEO, cu scopul de a spori transparența, securitatea juridică, precum și protecția investitorilor și a consumatorilor, și de a reduce riscurile care decurg din informațiile asimetrice, din comportamentul fraudulos și din activitățile ilegale; insistă ca supravegherea și monitorizarea acestui cadru să fie coordonate la nivelul Uniunii; |
| --- | --- |

33.

| 34. | subliniază că un cadru comun al Uniunii privind criptoactivele ar trebui să contribuie la menținerea unui nivel ridicat de protecție a consumatorilor și investitorilor, a integrității pieței și a stabilității financiare, să asigure aplicarea dispozițiilor privind combaterea spălării banilor, cum ar fi obligațiile legate de cunoașterea clientelei în ceea ce privește agenții implicați în tranzacții legate de criptoactive, cu excepții doar pentru tranzacțiile ocazionale sub un prag minim, și să îmbunătățească supravegherea tehnologiei subiacente, astfel încât să se asigure că autoritățile care anchetează infracțiuni sunt în măsură să identifice beneficiarii finali ai tranzacțiilor de plată în mod fiabil și cu efort limitat; |
| --- | --- |

34.

| 35. | este îngrijorat din cauza constatărilor unei recente cercetări (20) care a demonstrat că jumătate dintre tranzacțiile cu criptoactive sunt legate de activități ilegale, cum ar fi cumpărarea sau vânzarea de bunuri sau servicii ilegale, spălarea de bani și plățile în cadrul atacurilor cu ransomware; scoate în evidență constatările recente care sugerează că echivalentul a 76 de miliarde de dolari în activități ilegale în fiecare an implică bitcoin; |
| --- | --- |

35.

| 36. | reiterează necesitatea de a aborda efectiv riscurile legate de combaterea spălării banilor și a finanțării terorismului care sunt rezultatul activităților transfrontaliere și al noilor tehnologii, în special al celor asociate criptoactivelor; |
| --- | --- |

36.

| 37. | subliniază că lacunele care există în cadrul de combatere a spălării banilor în cazul criptoactivelor, cum ar fi la aplicarea principiului de cunoaștere a clientelei, duc la condiții de concurență inechitabile între diferitele tipuri de activități financiare; consideră că dispozițiile privind combaterea spălării banilor și a finanțării terorismului care sunt aplicabile furnizorilor de servicii legate de criptoactive ar trebui să fie impuse și furnizorilor străini care oferă servicii în Uniune; evidențiază că este nevoie de o definiție cuprinzătoare a „activelor virtuale” care să reflecte mai bine natura și funcția criptoactivelor în scopul combaterii spălării banilor și a finanțării terorismului; subliniază că trebuie actualizată, de asemenea, definiția finanțării terorismului, pentru a asigura faptul că criptoactivele sunt acoperite în mod adecvat; |
| --- | --- |

37.

| 38. | ia act de actualizarea Recomandării 16 a FATF privind regula de transmitere a informațiilor pentru furnizorii de servicii de administrare a activelor virtuale și invită Comisia să analizeze implicațiile acesteia pentru criptoburse și furnizorii de portofele electronice în cadrul stabilit de Directiva (UE) 2015/849 a Parlamentului European și a Consiliului din 20 mai 2015 privind prevenirea utilizării sistemului financiar în scopul spălării banilor sau finanțării terorismului, de modificare a Regulamentului (UE) nr. 648/2012 al Parlamentului European și al Consiliului și de abrogare a Directivei 2005/60/CE a Parlamentului European și a Consiliului și a Directivei 2006/70/CE a Comisiei (21); |
| --- | --- |

38.

| 39. | invită, de asemenea, Comisia să extindă sfera entităților obligate în temeiul cadrului privind combaterea spălării banilor și a finanțării terorismului, în conformitate cu recomandările FATF și ale ESMA, în vederea asigurării faptului că toate activitățile care implică criptoactive, în ceea ce privește furnizorii de schimburi virtual-virtual, alte categorii de furnizori de portofele și ICO, sunt supuse acelorași obligații în legătură cu combaterea spălării banilor și a finanțării terorismului; |
| --- | --- |

39.

| 40. | este de opinie că răspândirea finanțării digitale nu ar trebui să lase pe nimeni în urmă, iar disponibilitatea soluțiilor de finanțare digitală pentru consumatori și investitorii neprofesioniști trebuie să meargă mână în mână cu eforturi sporite pentru a asigura transparența, sensibilizarea publicului și accesul la informații; invită Comisia și statele membre să investească în programe ce vizează consolidarea alfabetizării digitale și financiare; |
| --- | --- |

40.

| 41. | remarcă faptul că introducerea unei monede digitale dezvoltate de o bancă centrală este însoțită de provocări și riscuri semnificative (riscuri la adresa stabilității financiare, protecția depozitelor, implicații pentru transmiterea politicii monetare, implicații pentru intermedierea de credite, substituirea altor mijloace de plată, înlăturarea participanților privați de pe piață etc.) care ar putea fi mai mari decât beneficiile percepute ale monedelor digitale ale băncilor centrale; |
| --- | --- |

41.

| 42. | ia act de faptul că unele dintre deficiențele percepute ale sistemului de plăți european ar putea fi remediate prin îmbunătățiri treptate ale regimului existent, cum ar fi introducerea pe scară mai largă a plăților instant eficiente din punctul de vedere al costurilor; |
| --- | --- |

42.

O abordare comună privind reziliența cibernetică a sectorului financiar

| 43. | subliniază că digitalizarea tot mai mare a serviciilor financiare, precum și externalizarea serviciilor de întreținere informatică și de alt tip, cum ar fi furnizorii de servicii de cloud, pot ajuta în special întreprinderile nou-înființate să inoveze și să aibă acces la tehnologie de care altfel nu ar putea beneficia; avertizează, cu toate acestea, că expunerea instituțiilor și a piețelor financiare la perturbări cauzate de deficiențe interne, atacuri externe sau care reprezintă o consecință a dificultăților financiare este din ce în ce mai pronunțată și, prin urmare, riscurile operaționale trebuie să fie evaluate cu atenție, având în vedere acest peisaj în evoluție; consideră că obiectivele de referință ale oricărei propuneri legislative în acest domeniu ar trebui să fie, așadar, securitatea, reziliența și eficiența; |
| --- | --- |

43.

| 44. | ia act de faptul că, deși este extrem de dificil să se stabilească costul total al incidentelor cibernetice, sectorul estimează că, pentru anul 2018, acesta se situează undeva între 45 de miliarde USD și 654 de miliarde USD la nivelul economiei mondiale; |
| --- | --- |

44.

| 45. | evidențiază că sectorul financiar a fost, în mod tradițional, una dintre principalele ținte ale infractorilor cibernetici în căutare de câștiguri financiare; |
| --- | --- |

45.

| 46. | este îngrijorat de analiza CERS care indică faptul că este într-adevăr posibil ca un incident cibernetic să devină o criză cibernetică sistemică ce ar putea periclita stabilitatea financiară (22); |
| --- | --- |

46.

| 47. | scoate în evidență că unele dispoziții sectoriale din legislația Uniunii privind serviciile financiare conțin deja cerințe specifice legate de gestionarea securității informațiilor, însă acest lucru nu este valabil în alte domenii ale legislației Uniunii privind serviciile financiare; reamintește că autoritățile de supraveghere au emis avertismente adresate consumatorilor în ceea ce privește ICO, deoarece lipsa unor cerințe adecvate privind transparența și informarea poate duce la riscuri potențiale și grave pentru investitori; |
| --- | --- |

47.

| 48. | invită Comisia să propună modificări legislative în domeniul TIC și al cerințelor de securitate cibernetică pentru sectorul financiar al Uniunii, ținând seama de standardele internaționale, pentru a elimina orice inconsecvențe, lacune și portițe juridice din legislația aplicabilă; în acest sens, invită Comisia să analizeze necesitatea unui control prudențial al furnizorilor de TIC, având în vedere riscurile de concentrare și de contagiune inerente unei dependențe puternice a sectorului serviciilor financiare de un număr mic de furnizori de TIC și de cloud computing; |
| --- | --- |

48.

| 49. | consideră că aceste modificări ar trebui să se concentreze pe patru domenii-cheie:






  (a) | modernizarea guvernanței și gestionării riscurilor în domeniul TIC, precum și respectarea standardelor internaționale; |
| --- | --- | --- |

49.

(a)

modernizarea guvernanței și gestionării riscurilor în domeniul TIC, precum și respectarea standardelor internaționale;

| (b) | armonizarea normelor de raportare a incidentelor TIC; |
| --- | --- |

(b)

armonizarea normelor de raportare a incidentelor TIC;

| (c) | un cadru comun pentru testarea rezilienței operaționale și a rezistenței la atacuri în toate sectoarele financiare; |
| --- | --- |

(c)

un cadru comun pentru testarea rezilienței operaționale și a rezistenței la atacuri în toate sectoarele financiare;

| (d) | supravegherea terților care asigură servicii TIC de mare importanță și standarde minime pentru aceștia; |
| --- | --- |

(d)

supravegherea terților care asigură servicii TIC de mare importanță și standarde minime pentru aceștia;

| 50. | subliniază necesitatea schimbului de informații, în special cu privire la incidentele survenite, și a unei mai bune coordonări între autoritățile de reglementare și cele de supraveghere relevante, ținând seama de faptul că pentru a consolida reziliența și a fi pregătiți pentru a face față unor incidente cibernetice și operaționale de mare amploare este nevoie de o cooperare eficace nu doar la nivel transfrontalier, ci și între diferitele sectoare; consideră că acest lucru ar trebui să se realizeze prin acordarea anumitor competențe autorităților de supraveghere, astfel încât să poată supraveghea mai eficient activitățile desfășurate de terți, și anume drepturi de inspecție, drepturi de audit și drepturi de sancționare mai extinse; |
| --- | --- |

50.

| 51. | invită Comisia să intensifice cooperarea în cadrul forurilor internaționale, cu scopul de a facilita elaborarea de standarde internaționale privind serviciile de cloud computing și externalizarea; solicită, în plus, o analiză privind necesitatea unor măsuri specifice la nivelul Uniunii, astfel încât supravegherea serviciilor de cloud computing și a externalizării să fie aliniată la nivelul de supraveghere al sistemelor tradiționale; subliniază că este, de asemenea, necesar să se elaboreze standarde internaționale în aceste domenii; este de opinie că, deși responsabilitatea pentru conformitate le revine operatorilor financiari, supravegherea furnizorilor terți de importanță critică ar trebui să vizeze monitorizarea riscurilor de concentrare, a riscurilor la adresa stabilității financiare și asigurarea cooperării dintre autoritățile relevante; consideră că acest lucru ar trebui să se realizeze prin acordarea anumitor competențe autorităților de supraveghere, astfel încât să poată supraveghea mai eficient activitățile desfășurate de terți, și anume drepturi de inspecție, drepturi de audit și drepturi de sancționare mai extinse; |
| --- | --- |

51.

| 52. | subliniază că pentru reziliența sistemului financiar este nevoie de un cadru tehnologic solid de supraveghere a aplicațiilor tehnologice avansate folosite în serviciile financiare; scoate în evidență necesitatea unei strategii concrete care să îmbunătățească utilizarea tehnologiei de reglementare (RegTech) și a tehnologiei de supraveghere (SupTech); |
| --- | --- |

52.

| 53. | invită Comisia și autoritățile de supraveghere să întreprindă acțiuni nelegislative care să crească gradul de pregătire operațională în sectorul financiar pentru a interveni în caz de incidente cibernetice și operaționale de mare amploare, prin exerciții comune, protocoale operaționale („scenarii”), instrumente de colaborare securizate și investiții în consolidarea infrastructurilor critice și a capacităților de rezervă europene; scoate în evidență necesitatea ca autoritățile de supraveghere să aibă la dispoziție experți interni și resurse adecvate pentru a efectua aceste exerciții și acțiuni de supraveghere; |
| --- | --- |

53.

| 54. | invită Comisia să evalueze și să monitorizeze riscul unor oportunități de tranzacționare pe „piața neagră”, de spălare de bani, finanțare a terorismului, fraudă și evaziune fiscală și alte activități infracționale; |
| --- | --- |

54.

Date

| 55. | reamintește că colectarea și analizarea datelor joacă un rol central în domeniul finanțării digitale și, prin urmare, subliniază necesitatea unei aplicări consecvente și neutre din punct de vedere tehnologic a legislației existente în materie de date; subliniază că inteligența artificială este una dintre principalele tehnologii pentru îmbunătățirea competitivității Uniunii la nivel mondial; |
| --- | --- |

55.

| 56. | subliniază faptul că Uniunea este referința la nivel mondial în ceea ce privește standardele de protecție a datelor cu caracter personal; subliniază că transferul și utilizarea datelor cu caracter personal și a celor fără caracter personal în sectorul serviciilor financiare ar trebui să respecte toate actele legislative relevante ale Uniunii și acordurile internaționale, permițând în același timp fluxul legal și sigur de date necesare pentru extinderea inițiativelor inovatoare de finanțare; |
| --- | --- |

56.

| 57. | subliniază că fluxul de date trebuie să se desfășoare liber în Uniune pentru ca finanțarea inovatoare să se extindă; subliniază că fluxurile de date transfrontaliere, inclusiv spre și dinspre țări terțe, trebuie să fie monitorizate și să fie reglementate de legislația Uniunii privind confidențialitatea și protecția datelor; |
| --- | --- |

57.

| 58. | în această privință, solicită Comisiei să se asigure că entitățile din domeniul finanțelor digitale pot accesa, în mod echitabil, date relevante, fiabile și utile în conformitate cu RGPD, creând mai multă valoare pentru clienți, stimulând potențialul finanțării digitale și oferind întreprinderilor FinTech inovatoare oportunități de creștere în Uniune și în afara acesteia; subliniază importanța respectării normelor în materie de concurență pe piața internă și a garantării faptului că interesele consumatorilor și inovarea nu sunt prejudiciate; invită Comisia să monitorizeze furnizarea de servicii financiare de către întreprinderile „BigTech” și, de asemenea, modul în care avantajele competitive inerente acestor operatori pot denatura concurența pe piață, prejudicia interesele consumatorilor și dăuna inovării; |
| --- | --- |

58.

| 59. | subliniază necesitatea ca Comisia să găsească un echilibru între asigurarea securității datelor și protecția consumatorilor, menținând totodată experiența pe care o au consumatorii și eficiența serviciilor; |
| --- | --- |

59.

| 60. | solicită Comisiei să ia în considerare, pe baza standardului Uniunii existent în temeiul Regulamentului (UE) nr. 910/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 iulie 2014 privind identificarea electronică și serviciile de încredere pentru tranzacțiile electronice pe piața internă și de abrogare a Directivei 1999/93/CE (23), o infrastructură pentru integrarea digitală și utilizarea identităților financiare digitale, care ar avea ca scop armonizarea cerințelor de reglementare existente în întreaga Uniune, în măsura în care acest lucru este necesar, și facilitarea utilizării lor pentru a asigura operațiuni mai puțin fragmentate pe piața internă și respectarea dispozițiilor relevante de combatere a spălării banilor; subliniază importanța și potențialele beneficii ale utilizării identităților financiare digitale în toate sectoarele și statele membre, asigurând respectarea normelor privind protecția datelor și confidențialitatea și garantând măsuri adecvate și proporționale pentru a evita incidentele legate de date sau de identitate; |
| --- | --- |

60.

| 61. | subliniază faptul că, pentru procesele de cunoaștere a clientelei, cerințele legale pentru integrarea clientelei de către instituțiile financiare diferă în fiecare stat membru și, prin urmare, este adeseori imposibilă o integrare a clienților la nivel transfrontalier folosind actualele seturi de date, lucru valabil și în cazul clienților corporativi și al procesului aferent de cunoaștere a clientelei, respectiv a partenerului de afaceri; invită Comisia să abordeze această problemă și să promoveze armonizarea datelor din aceste procese, solicitate de statele membre; |
| --- | --- |

61.

| 62. | admite că interoperabilitatea între entitățile digitale la nivel național și european este esențială pentru a atinge acceptarea dorită pe piață; |
| --- | --- |

62.

| 63. | subliniază că instituțiile financiare utilizează din ce în ce mai mult datele clienților sau „volumele mari de date”, esențiale pentru crearea de valoare adăugată pentru clienți și pentru menținerea competitivității; reiterează concluziile și recomandările din Rezoluția sa din 14 martie 2017 referitoare la implicațiile megadatelor asupra drepturilor fundamentale; reamintește cadrul legislativ pentru prelucrarea datelor cu caracter personal asigurat de RGPD și invită toate părțile interesate să depună mai multe eforturi pentru a garanta respectarea drepturilor consacrate; subliniază, în special, principiul privind dreptul persoanelor de a deține și de a controla propriile date și dreptul la portabilitatea datelor; |
| --- | --- |

63.

| 64. | consideră că o identitate autonomă bazată pe tehnologii ale registrelor distribuite (DLT) poate fi un element-cheie în dezvoltarea unei serii de noi servicii și platforme pentru piața unică digitală, independent de agregatorii de date și evitând intermediarii, oferind în același timp standarde ridicate de securitate și de protecție a datelor pentru cetățenii UE; |
| --- | --- |

64.

| 65. | consideră că lipsa de date și informații accesibile privind activitățile de finanțare digitală poate dăuna creșterii, protecției consumatorilor, integrității pieței și stabilității financiare, precum și combaterii spălării banilor și a finanțării terorismului, a evaziunii fiscale și a evitării obligațiilor fiscale; pledează pentru o mai mare transparență și pentru o mai bună raportare a activității de finanțare digitală, astfel încât să se reducă asimetriile și riscurile, în special în ceea ce privește operatorii tradiționali de volume mari de date care ar putea trage foloase disproporționate de pe urma accesului mai bun la date; subliniază importanța unor condiții de concurență echitabile în ceea ce privește accesul transfrontalier la date, astfel cum este garantat de RGPD pentru datele cu caracter personal; |
| --- | --- |

65.

| 66. | subliniază că, în acest context, standardele joacă un rol esențial în promovarea în continuare a gestionării, partajării și schimbului de date, inclusiv în ceea ce privește interoperabilitatea și portabilitatea datelor; aceasta necesită și o infrastructură fiabilă și sigură din punct de vedere juridic, precum și un cadru juridic solid pentru punerea în comun a datelor și partajarea acestora, care să ofere întreprinderilor încrederea în cooperarea în materie de date între întreprinderi sau chiar între sectoare; |
| --- | --- |

66.

| 67. | solicită o supraveghere eficace a analizelor aplicate „volumelor mari de date” într-un mod care să abordeze opacitatea modelelor folosite, asigurând în același timp un acces suficient la datele relevante și de calitate; subliniază că se impune o mai mare responsabilitate, explicabilitate și transparență, în materie de algoritmi, prelucrare și analiză a datelor, ca instrumente esențiale pentru a garanta că persoana este informată corespunzător despre prelucrarea datelor cu caracter personal; |
| --- | --- |

67.

| 68. | evidențiază importanța serviciilor bancare deschise pentru îmbunătățirea calității serviciilor de plată prin includerea unor noi participanți pe piață care să ofere consumatorilor o mai mare eficiență operațională și de preț; subliniază că trecerea de la o activitate bancară deschisă la o finanțare deschisă, adică includerea de servicii financiare, altele decât plățile, reprezintă o prioritate strategică care prezintă un potențial de îmbunătățire a eficienței, de reducere a riscurilor de concentrare și de accentuare a incluziunii financiare; |
| --- | --- |

68.

| 69. | consideră că propunerea solicitată nu are implicații financiare; |
| --- | --- |

69.

o

o o

| 70. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție și recomandările din anexă Comisiei și Consiliului, precum și parlamentelor și guvernelor statelor membre. |
| --- | --- |

70.

---

(1)  JO L 119, 4.5.2016, p. 1.

(2)  JO L 337, 23.12.2015, p. 35.

(3)  JO L 141, 5.6.2015, p. 73.

(4)  https://op.europa.eu/ro/publication-detail/-/publication/98da7b74-38db-11ea-ba6e-01aa75ed71a1

(5)  https://ec.europa.eu/competition/publications/reports/kd0120161enn.pdf

(6)  https://ec.europa.eu/info/files/200610-cmu-high-level-forum-final-report_ro

(7)  JC 2018 74.

(8)  Texte adoptate, P8_TA(2019)0301.

(9)  JO C 11, 13.1.2020, p. 7.

(10)  JO C 307, 30.8.2018, p. 57.

(11)  JO C 252, 18.7.2018, p. 239.

(12)  https://coinmarketcap.com

(13)  https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2020/648779/IPOL_STU(2020)648779_EN.pdf

(14)  https://www.ecb.europa.eu/pub/economic-bulletin/articles/2019/html/ecb.ebart201905_03~c83aeaa44c.en.html#toc4

(15)  Avizul ESMA privind ofertele inițiale de monede și criptoactivele (https://www.esma.europa.eu/sites/default/files/library/esma50-157-1391_crypto_advice.pdf).

(16)  Raportul ABE conținând recomandări adresate Comisiei Europene cu privire la criptoactive (https://eba.europa.eu/sites/default/documents/files/documents/10180/2545547/67493daa-85a8-4429-aa91-e9a5ed880684/EBA%20Report%20on%20crypto%20assets.pdf).

(17)  https://www.esrb.europa.eu/news/pr/date/2020/html/esrb.pr200107~29129d5701.en.html

(18)  JO L 194, 19.7.2016, p. 1.

(19)  JO L 173, 12.6.2014, p. 349.

(20)  Disponibile în format electronic la adresa https://ssrn.com/abstract=3102645.

(21)  JO L 141, 5.6.2015, p. 73.

(22)  CERS publică un raport privind atacurile cibernetice sistemice în februarie 2020 (https://www.esrb.europa.eu/news/pr/date/2020/html/esrb.pr200219~61abad5f20.en.html).

(23)  JO L 257, 28.8.2014, p. 73.

---

ANEXĂ LA REZOLUȚIE

RECOMANDĂRI PRIVIND CONȚINUTUL PROPUNERII SOLICITATE

A.   PRINCIPIILE ȘI OBIECTIVELE PROPUNERII

| 1. | să se pună bazele unei abordări orientate spre viitor față de normele privind finanțele digitale în Uniune; |
| --- | --- |

1.

| 2. | să se asigure că finanțarea digitală poate continua să fie un motor inovator al creșterii economice și al creării de locuri de muncă în cadrul pieței unice; |
| --- | --- |

2.

| 3. | să se promoveze o înțelegere comună a chestiunilor esențiale din domeniul finanțelor digitale și să se încurajeze armonizarea dispozițiilor relevante, ceea ce va duce la intensificarea activității transfrontaliere; |
| --- | --- |

3.

| 4. | să se intensifice schimbul de date în conformitate cu principiile Uniunii pentru a stimula inovarea. Scopul ar trebui să fie facilitarea accesului la datele publice în întreaga Uniune. Acest lucru ar fi nu numai în beneficiul societăților de finanțare digitală, ci și în beneficiul altor câteva domenii de politică ale Uniunii și ar crește transparența pieței; |
| --- | --- |

4.

| 5. | să se examineze trei domenii pentru acțiunea inițială a Uniunii, dezvoltând în mod specific un cadru pentru criptoactive, dezvoltând un cadru de reziliență cibernetică și operațională și, de asemenea, să se depună eforturi pentru a armoniza conceptul de integrare digitală în cadrul pieței unice. |
| --- | --- |

5.

B.   ACȚIUNI DE PROPUS

| 1. | să se prezinte o propunere legislativă privind criptoactivele, care oferă securitate juridică pentru tratarea criptoactivelor, asigurând, în același timp, un standard ridicat pentru protecția consumatorilor și a investitorilor, pentru integritatea pieței și stabilitatea financiară. Un astfel de cadru ar trebui să ia în considerare o taxonomie deschisă și cuprinzătoare la nivelul Uniunii și să urmărească legiferarea în conformitate cu principiul potrivit căruia se aplică aceleași norme pentru aceleași activități și riscuri și cu principiul proporționalității, reducând astfel la minimum arbitrajul de reglementare și asigurând condiții de concurență echitabile.
  O astfel de propunere legislativă ar trebui:






  (a) | să ofere orientări cu privire la procesele de reglementare, de supraveghere și prudențiale aplicabile și la tratarea criptoactivelor; să adopte norme specifice privind transparența și integritatea pieței cel puțin echivalente cu cele prevăzute în MIFID II pentru emitenți sau sponsori de criptoactive; |
| --- | --- | --- |

1.

O astfel de propunere legislativă ar trebui:

(a)

să ofere orientări cu privire la procesele de reglementare, de supraveghere și prudențiale aplicabile și la tratarea criptoactivelor; să adopte norme specifice privind transparența și integritatea pieței cel puțin echivalente cu cele prevăzute în MIFID II pentru emitenți sau sponsori de criptoactive;

| (b) | să abordeze lacunele de reglementare din legislația existentă a Uniunii în ceea ce privește criptoactivele, de exemplu clasificarea anumitor criptoactive ca „valori mobiliare” în temeiul MiFID II pentru a se asigura că acestea sunt tratate în același mod ca alte valori mobiliare; |
| --- | --- |

(b)

să abordeze lacunele de reglementare din legislația existentă a Uniunii în ceea ce privește criptoactivele, de exemplu clasificarea anumitor criptoactive ca „valori mobiliare” în temeiul MiFID II pentru a se asigura că acestea sunt tratate în același mod ca alte valori mobiliare;

| (c) | să creeze un regim de reglementare specific pentru activitățile noi și în continuă evoluție cu criptoactive, cum ar fi ICO sau IEO, precum și orice criptoactive care nu intră sub incidența cadrului de reglementare existent, asigurându-se că acestea sunt reglementate într-un mod armonizat la nivelul Uniunii; |
| --- | --- |

(c)

să creeze un regim de reglementare specific pentru activitățile noi și în continuă evoluție cu criptoactive, cum ar fi ICO sau IEO, precum și orice criptoactive care nu intră sub incidența cadrului de reglementare existent, asigurându-se că acestea sunt reglementate într-un mod armonizat la nivelul Uniunii;

| (d) | să abordeze impactul minării de criptomonedă asupra mediului și necesitatea unor soluții menite să atenueze amprenta ecologică a principalelor criptoactive; |
| --- | --- |

(d)

să abordeze impactul minării de criptomonedă asupra mediului și necesitatea unor soluții menite să atenueze amprenta ecologică a principalelor criptoactive;

| 2. | să vizeze o convergență mai puternică în materie de reglementare și supraveghere, cu scopul de a dezvolta un cadru comun al Uniunii; solicită un dialog structurat între AES și autoritățile naționale competente care să se concentreze asupra provocărilor actuale în materie de supraveghere și asupra convergenței practicilor în direcția unei supravegheri continue la toate nivelurile în domeniul finanțelor digitale; |
| --- | --- |

2.

| 3. | să dezvolte un cadru legislativ pentru criptomonedele stabile, asigurându-se că acestea îndeplinesc cel puțin standardele prevăzute de Directiva 2009/110/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 16 septembrie 2009 privind accesul la activitate, desfășurarea și supravegherea prudențială a activității instituțiilor emitente de monedă electronică, de modificare a Directivelor 2005/60/CE și 2006/48/CE și de abrogare a Directivei 2000/46/CE (1), inclusiv o rată de conversie stabilă cu monedele fiduciare și posibilitatea de a fi răscumpărate la valoarea nominală; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pe baza unei evaluări, să prezinte o propunere de cadru comun al Uniunii pentru un spațiu paneuropean de testare a serviciilor financiare digitale; |
| --- | --- |

4.

| 5. | să consolideze aplicarea cadrului privind combaterea spălării banilor și a finanțării terorismului în cazul criptoactivelor și să elimine lacunele existente, în special măsurile descrise la punctele 33-38; |
| --- | --- |

5.

| 6. | să se asigure că răspândirea finanțării digitale nu exclude pe nimeni. Invită Comisia și statele membre să ia măsuri ce vizează consolidarea alfabetizării digitale și financiare; |
| --- | --- |

6.

| 7. | să prezinte o propunere legislativă privind reziliența cibernetică, care să asigure standarde consecvente în materie de securitate a TIC și securitate cibernetică în întregul sector financiar al Uniunii, ținând seama de standardele internaționale. Un astfel de cadru ar trebui să fie orientat spre viitor și să se axeze pe modernizarea normelor actuale aplicabile în materie de reziliență cibernetică, eliminând, totodată, orice lacune de reglementare, care ar putea constitui un risc pentru întreprinderi, investitori și consumatori; |
| --- | --- |

7.

| 8. | să numească o autoritate europeană unică de supraveghere pentru supravegherea și înregistrarea tuturor activităților relevante legate de criptoactive cu componentă transfrontalieră din Uniune, în cooperare cu alte entități de supraveghere de la nivelul Uniunii, pe baza unui set de norme comun; |
| --- | --- |

8.

| 9. | invită Comisia să examineze realizarea unui control prudențial al furnizorilor de TIC în domeniul serviciilor financiare care furnizează servicii în Uniune, astfel cum se menționează la punctul 47; |
| --- | --- |

9.

| 10. | invită Comisia să propună modificări legislative în domeniul TIC și al cerințelor de securitate cibernetică pentru sectorul financiar al Uniunii. Aceste modificări ar trebui să se concentreze asupra celor patru domenii principale menționate la punctul 48; |
| --- | --- |

10.

| 11. | să depună eforturi pentru elaborarea de standarde ale Uniunii în domeniul cloud computingului și al externalizării, colaborând, în același timp, cu partenerii internaționali în vederea elaborării unor standarde internaționale, astfel cum se menționează la punctul 50; |
| --- | --- |

11.

Date

| 12. | să se propună un cadru pentru integrarea digitală. Un astfel de cadru ar trebui să respecte legislația relevantă a Uniunii, cum ar fi dispozițiile privind combaterea spălării banilor, normele privind protecția datelor și confidențialitatea și să urmărească asigurarea unei înțelegeri comune a identităților financiare digitale în cadrul pieței unice, stimulând armonizarea integrării transfrontaliere; |
| --- | --- |

12.

| 13. | să depună eforturi pentru a spori gradul de responsabilitate, explicabilitate și transparență în ceea ce privește algoritmii, prelucrarea și analiza datelor, astfel cum se menționează la punctul 66. |
| --- | --- |

13.

---

(1)  JO L 267, 10.10.2009, p. 7.

---

| 29.9.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 395/89 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 395/89

---

P9_TA(2020)0266

Continuarea dezvoltării uniunii piețelor de capital (UPC): un acces mai bun la finanțarea de pe piețele de capital, în special pentru IMM-uri, și o mai mare participare a investorilor mici

Rezoluția Parlamentului European din 8 octombrie 2020 referitoare la continuarea dezvoltării uniunii piețelor de capital (UPC): un acces mai bun la finanțarea de pe piețele de capital, în special pentru IMM-uri, și o mai mare participare a investitorilor mici (2020/2036(INI))

(2021/C 395/11)

Parlamentul European,

| — | având în vedere raportul din octombrie 2019 al Grupului la nivel înalt pentru uniunea piețelor de capital, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul din octombrie 2019 al Grupului la nivel înalt pentru uniunea piețelor de capital,

| — | având în vedere raportul din 10 iunie 2020 al Forumului la nivel înalt privind uniunea piețelor de capital, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul din 10 iunie 2020 al Forumului la nivel înalt privind uniunea piețelor de capital,

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 10 martie 2020 intitulată „O strategie pentru IMM-uri pentru o Europă sustenabilă și digitală” (COM(2020)0103), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 10 martie 2020 intitulată „O strategie pentru IMM-uri pentru o Europă sustenabilă și digitală” (COM(2020)0103),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 9 iulie 2020 intitulată „Pregătirea pentru schimbări. Comunicare privind gradul de pregătire la sfârșitul perioadei de tranziție între Uniunea Europeană și Regatul Unit” (COM(2020)0324), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 9 iulie 2020 intitulată „Pregătirea pentru schimbări. Comunicare privind gradul de pregătire la sfârșitul perioadei de tranziție între Uniunea Europeană și Regatul Unit” (COM(2020)0324),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 8 martie 2018 intitulată „Planul de acțiune privind FinTech: pentru un sector financiar european mai competitiv și mai inovator” (COM(2018)0109), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 8 martie 2018 intitulată „Planul de acțiune privind FinTech: pentru un sector financiar european mai competitiv și mai inovator” (COM(2018)0109),

| — | având în vedere pachetul de măsuri privind redresarea piețelor de capital, propus de Comisie la 24 iulie 2020, |
| --- | --- |

—

având în vedere pachetul de măsuri privind redresarea piețelor de capital, propus de Comisie la 24 iulie 2020,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 9 iulie 2015 referitoare la crearea unei uniuni a piețelor de capital (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 9 iulie 2015 referitoare la crearea unei uniuni a piețelor de capital (1),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 19 ianuarie 2016 referitoare la bilanțul și la provocările asociate cadrului UE de reglementare a serviciilor financiare: impactul și calea de urmat către un cadru UE de reglementare a sectorului financiar mai eficient și mai eficace și către o uniune a piețelor de capital (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 19 ianuarie 2016 referitoare la bilanțul și la provocările asociate cadrului UE de reglementare a serviciilor financiare: impactul și calea de urmat către un cadru UE de reglementare a sectorului financiar mai eficient și mai eficace și către o uniune a piețelor de capital (2),

| — | având în vedere rezultatele Studiului periodic al BCE referitor la accesul la finanțare al întreprinderilor, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezultatele Studiului periodic al BCE referitor la accesul la finanțare al întreprinderilor,

| — | având în vedere Previziunile economice din vara anului 2020 realizate de Comisie, |
| --- | --- |

—

având în vedere Previziunile economice din vara anului 2020 realizate de Comisie,

| — | având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A9-0155/2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A9-0155/2020),

| A. | întrucât toate acțiunile întreprinse pentru crearea unei uniuni a piețelor de capital (UPC) ar trebui să aibă drept obiectiv principal să îmbunătățească gama de opțiuni de finanțare mai atractive, mai stabile și mai sustenabile oferite întreprinderilor și cetățenilor, protejând totodată stabilitatea economică, reducând la minimum riscul financiar și protejând în mod adecvat interesele investitorilor mici, ale pensionarilor și ale consumatorilor, cu scopul de a stimula participarea financiară și de a transforma deponenții în investitori; întrucât accesul la finanțarea prin capitaluri proprii pentru IMM-uri, antreprenori și economia socială a devenit și mai crucial în vederea redresării în urma pandemiei de COVID-19; |
| --- | --- |

A.

întrucât toate acțiunile întreprinse pentru crearea unei uniuni a piețelor de capital (UPC) ar trebui să aibă drept obiectiv principal să îmbunătățească gama de opțiuni de finanțare mai atractive, mai stabile și mai sustenabile oferite întreprinderilor și cetățenilor, protejând totodată stabilitatea economică, reducând la minimum riscul financiar și protejând în mod adecvat interesele investitorilor mici, ale pensionarilor și ale consumatorilor, cu scopul de a stimula participarea financiară și de a transforma deponenții în investitori; întrucât accesul la finanțarea prin capitaluri proprii pentru IMM-uri, antreprenori și economia socială a devenit și mai crucial în vederea redresării în urma pandemiei de COVID-19;

| B. | întrucât piața internă a UE se caracterizează prin concurență deschisă, un cadru de reglementare, dependența de standarde internaționale și cooperarea în domeniul supravegherii; întrucât, prin urmare, strategia UPC ar trebui să se bazeze pe aceleași principii; |
| --- | --- |

B.

întrucât piața internă a UE se caracterizează prin concurență deschisă, un cadru de reglementare, dependența de standarde internaționale și cooperarea în domeniul supravegherii; întrucât, prin urmare, strategia UPC ar trebui să se bazeze pe aceleași principii;

| C. | întrucât nivelul finanțării necesare pentru redresarea economiei UE creează o necesitate imperativă de a investi în mod înțelept și sustenabil pentru generațiile viitoare; întrucât UPC ar trebui să contribuie în mod semnificativ la tranziția către o economie sustenabilă, competitivă și rezilientă care să completeze investițiile publice, în conformitate cu Pactul verde european; întrucât în prezent se elaborează un cadru pentru facilitarea investițiilor sustenabile; întrucât acest cadru face parte integrantă din eforturile UE, în cadrul UPC, de a corela finanțele cu nevoile economiei și cu agenda de dezvoltare durabilă a Uniunii; |
| --- | --- |

C.

întrucât nivelul finanțării necesare pentru redresarea economiei UE creează o necesitate imperativă de a investi în mod înțelept și sustenabil pentru generațiile viitoare; întrucât UPC ar trebui să contribuie în mod semnificativ la tranziția către o economie sustenabilă, competitivă și rezilientă care să completeze investițiile publice, în conformitate cu Pactul verde european; întrucât în prezent se elaborează un cadru pentru facilitarea investițiilor sustenabile; întrucât acest cadru face parte integrantă din eforturile UE, în cadrul UPC, de a corela finanțele cu nevoile economiei și cu agenda de dezvoltare durabilă a Uniunii;

| D. | întrucât piețele de capital din UE ar putea ajuta cel mai mult economia și redresarea economică atât de necesară atunci când sunt transparente, competitive, reziliente, compensate central și susținute de o reglementare echitabilă; |
| --- | --- |

D.

întrucât piețele de capital din UE ar putea ajuta cel mai mult economia și redresarea economică atât de necesară atunci când sunt transparente, competitive, reziliente, compensate central și susținute de o reglementare echitabilă;

| E. | întrucât anumiți investitori au o toleranță mai mare la risc decât alții și întrucât nu toate întreprinderile pot avea acces la finanțare de pe piața de capital și beneficia de aceasta; |
| --- | --- |

E.

întrucât anumiți investitori au o toleranță mai mare la risc decât alții și întrucât nu toate întreprinderile pot avea acces la finanțare de pe piața de capital și beneficia de aceasta;

| F. | întrucât crearea unui activ sigur pentru zona euro este esențială pentru integrarea financiară și dezvoltarea unei UPC; întrucât un activ sigur în UE este necesar pentru crearea unei piețe europene de obligațiuni integrate, profunde și lichide, ca piesă centrală a UPC, care ar putea servi drept punct de referință în stabilirea prețurilor din zona euro pentru evaluarea obligațiunilor, a acțiunilor și a altor active, și de asemenea, ca garanție în toată zona euro; |
| --- | --- |

F.

întrucât crearea unui activ sigur pentru zona euro este esențială pentru integrarea financiară și dezvoltarea unei UPC; întrucât un activ sigur în UE este necesar pentru crearea unei piețe europene de obligațiuni integrate, profunde și lichide, ca piesă centrală a UPC, care ar putea servi drept punct de referință în stabilirea prețurilor din zona euro pentru evaluarea obligațiunilor, a acțiunilor și a altor active, și de asemenea, ca garanție în toată zona euro;

| G. | întrucât majoritatea acțiunilor întreprinse până în prezent în vederea realizării UPC se îndreaptă în direcția cea bună, deși mai multe obiective nu au fost atinse, iar importanța creditării bancare în comparație cu capitalul a crescut efectiv în ultimii ani; întrucât mai sunt încă multe de făcut în ceea ce privește convergența, precizia, eficacitatea și simplificarea măsurilor adoptate; întrucât o viziune ambițioasă pentru proiectul UPC este esențială pentru a depăși sensibilitățile naționale și pentru a consolida impulsul pentru finalizarea UPC cu scopul de a face din UE o piață atractivă pentru investițiile străine de capital și de a crește competitivitatea acesteia pe piețele mondiale; |
| --- | --- |

G.

întrucât majoritatea acțiunilor întreprinse până în prezent în vederea realizării UPC se îndreaptă în direcția cea bună, deși mai multe obiective nu au fost atinse, iar importanța creditării bancare în comparație cu capitalul a crescut efectiv în ultimii ani; întrucât mai sunt încă multe de făcut în ceea ce privește convergența, precizia, eficacitatea și simplificarea măsurilor adoptate; întrucât o viziune ambițioasă pentru proiectul UPC este esențială pentru a depăși sensibilitățile naționale și pentru a consolida impulsul pentru finalizarea UPC cu scopul de a face din UE o piață atractivă pentru investițiile străine de capital și de a crește competitivitatea acesteia pe piețele mondiale;

| H. | întrucât dezvoltarea unei UPC se realizează în paralel cu aprofundarea uniunii economice și monetare și, în special, cu finalizarea uniunii bancare; întrucât, în Rezoluția sa din 19 iunie 2020 referitoare la uniunea bancară – raportul anual pe 2019 (3), Parlamentul îndeamnă la finalizarea uniunii bancare prin crearea unui sistem european de asigurare a depozitelor; întrucât uniunea bancară va rămâne, de asemenea, incompletă atât timp cât nu dispune de un mecanism de sprijin credibil pentru Fondul unic de rezoluție; solicită, de asemenea, să se ia în considerare necesitatea de a institui și crea un mecanism de stabilizare fiscală pentru zona euro în ansamblu; întrucât UPC trebuie să fie completată de măsuri de politică anticiclice pentru a asigura accesul egal la finanțare și la oportunități de investiții în întreaga UE; |
| --- | --- |

H.

întrucât dezvoltarea unei UPC se realizează în paralel cu aprofundarea uniunii economice și monetare și, în special, cu finalizarea uniunii bancare; întrucât, în Rezoluția sa din 19 iunie 2020 referitoare la uniunea bancară – raportul anual pe 2019 (3), Parlamentul îndeamnă la finalizarea uniunii bancare prin crearea unui sistem european de asigurare a depozitelor; întrucât uniunea bancară va rămâne, de asemenea, incompletă atât timp cât nu dispune de un mecanism de sprijin credibil pentru Fondul unic de rezoluție; solicită, de asemenea, să se ia în considerare necesitatea de a institui și crea un mecanism de stabilizare fiscală pentru zona euro în ansamblu; întrucât UPC trebuie să fie completată de măsuri de politică anticiclice pentru a asigura accesul egal la finanțare și la oportunități de investiții în întreaga UE;

| I. | întrucât reglementările financiare, în special în domeniul bancar și al auditului, au fost modificate recent ca răspuns la pandemia de COVID-19; întrucât finanțarea pe piețele de capital este necesară pentru a crește capacitatea totală de finanțare și pentru a reduce dependența de creditare bancară în UE; întrucât un sector bancar bine capitalizat va continua să joace un rol important în finanțarea întreprinderilor, în special a IMM-urilor; |
| --- | --- |

I.

întrucât reglementările financiare, în special în domeniul bancar și al auditului, au fost modificate recent ca răspuns la pandemia de COVID-19; întrucât finanțarea pe piețele de capital este necesară pentru a crește capacitatea totală de finanțare și pentru a reduce dependența de creditare bancară în UE; întrucât un sector bancar bine capitalizat va continua să joace un rol important în finanțarea întreprinderilor, în special a IMM-urilor;

| J. | întrucât lipsa unui mecanism centralizat cu informații publice ușor accesibile, fiabile, inteligibile și comparabile constituie unul dintre motivele pentru care întreprinderile întâmpină dificultăți în a găsi investitori; întrucât investitorilor le este dificil să evalueze societățile noi și mici, cu un istoric comercial scurt, împiedicând astfel deschideri inovatoare, în special din partea antreprenorilor tineri; |
| --- | --- |

J.

întrucât lipsa unui mecanism centralizat cu informații publice ușor accesibile, fiabile, inteligibile și comparabile constituie unul dintre motivele pentru care întreprinderile întâmpină dificultăți în a găsi investitori; întrucât investitorilor le este dificil să evalueze societățile noi și mici, cu un istoric comercial scurt, împiedicând astfel deschideri inovatoare, în special din partea antreprenorilor tineri;

| K. | întrucât experiența marii recesiuni economice a dat naștere unui consens potrivit căruia arhitectura instituțională a zonei euro are nevoie de reforme pentru a-și spori capacitatea de a face față șocurilor economice mari; întrucât, în această privință, literatura de specialitate din domeniul economic constată de obicei că o absorbție mai mare a șocurilor în Statele Unite rezultă în principal dintr-o repartizare mai eficientă a riscurilor private prin intermediul piețelor de credit și de capital; |
| --- | --- |

K.

întrucât experiența marii recesiuni economice a dat naștere unui consens potrivit căruia arhitectura instituțională a zonei euro are nevoie de reforme pentru a-și spori capacitatea de a face față șocurilor economice mari; întrucât, în această privință, literatura de specialitate din domeniul economic constată de obicei că o absorbție mai mare a șocurilor în Statele Unite rezultă în principal dintr-o repartizare mai eficientă a riscurilor private prin intermediul piețelor de credit și de capital;

| L. | întrucât IMM-urile au reprezentat 99,8 % din totalul întreprinderilor din sectorul întreprinderilor nefinanciare din UE-28, generând 56,4 % din valoarea adăugată și 66,6 % din numărul de locuri de muncă în sectorul respectiv; întrucât microîntreprinderile au reprezentat 93 % din sector, IMM-urile mici 5,9 % și IMM-urile medii doar 0,9 % (4); |
| --- | --- |

L.

întrucât IMM-urile au reprezentat 99,8 % din totalul întreprinderilor din sectorul întreprinderilor nefinanciare din UE-28, generând 56,4 % din valoarea adăugată și 66,6 % din numărul de locuri de muncă în sectorul respectiv; întrucât microîntreprinderile au reprezentat 93 % din sector, IMM-urile mici 5,9 % și IMM-urile medii doar 0,9 % (4);

| M. | întrucât criza socială și economică generată de COVID-19 și de măsurile de izolare va avea un impact negativ deosebit asupra IMM-urilor și i-ar putea afecta în mod similar pe deponenții individuali; întrucât răspunsul UE la COVID-19 prin intermediul Planului european de redresare ar trebui să asigure o injecție importantă de capital și să fie completat de stimulente pentru promovarea finanțării bazate pe piață și reducerea dependenței de creditarea bancară, pentru a crește accesul întreprinderilor europene la finanțare și a construi o economie rezilientă a UE, a menține locurile de muncă și capacitatea de producție a statelor membre; |
| --- | --- |

M.

întrucât criza socială și economică generată de COVID-19 și de măsurile de izolare va avea un impact negativ deosebit asupra IMM-urilor și i-ar putea afecta în mod similar pe deponenții individuali; întrucât răspunsul UE la COVID-19 prin intermediul Planului european de redresare ar trebui să asigure o injecție importantă de capital și să fie completat de stimulente pentru promovarea finanțării bazate pe piață și reducerea dependenței de creditarea bancară, pentru a crește accesul întreprinderilor europene la finanțare și a construi o economie rezilientă a UE, a menține locurile de muncă și capacitatea de producție a statelor membre;

| N. | întrucât complexitatea scandalului în care este implicat furnizorul german de servicii de plată Wirecard, o întreprindere cotată pe DAX30 care a solicitat inițierea procedurilor de insolvență la 24 iunie 2020, relevând deficiențe existente în cadrul de reglementare european, necesită o evaluare atentă pentru a stabili premisele greșite care au permis ca un comportament fraudulos de o amploare uriașă să poată trece neobservat atâta timp; întrucât adaptările la arhitectura europeană de supraveghere pentru raportarea financiară, inovarea financiară, plăți și domeniile conexe, inclusiv auditul și finanțarea combaterii spălării banilor/combaterii terorismului, au fost din nou evidențiate ca o necesitate urgentă în lumina acestui ultim scandal; |
| --- | --- |

N.

întrucât complexitatea scandalului în care este implicat furnizorul german de servicii de plată Wirecard, o întreprindere cotată pe DAX30 care a solicitat inițierea procedurilor de insolvență la 24 iunie 2020, relevând deficiențe existente în cadrul de reglementare european, necesită o evaluare atentă pentru a stabili premisele greșite care au permis ca un comportament fraudulos de o amploare uriașă să poată trece neobservat atâta timp; întrucât adaptările la arhitectura europeană de supraveghere pentru raportarea financiară, inovarea financiară, plăți și domeniile conexe, inclusiv auditul și finanțarea combaterii spălării banilor/combaterii terorismului, au fost din nou evidențiate ca o necesitate urgentă în lumina acestui ultim scandal;

| O. | întrucât UPC trebuie să mobilizeze cererea cu amănuntul; întrucât, pentru a atinge un astfel de obiectiv, investitorii mici trebuie să treacă printr-o schimbare a culturii investiționale; întrucât o astfel de schimbare se va produce numai atunci când investitorii mici se conving că investițiile pe piețele de capital sunt de dorit, în același timp fiind expuși unor riscuri acceptabile și clar definite; întrucât Comisia ar trebui să exploreze oportunități suplimentare de a comunica cu privire la beneficiile proiectului privind UPC, de exemplu cu o schimbare a denumirii care să reflecte legătura directă dintre economiile cetățenilor UE și investițiile în creșterea economică și redresarea în perioada de după pandemia de COVID-19, astfel cum a sugerat Grupul la nivel înalt pentru uniunea piețelor de capital; |
| --- | --- |

O.

întrucât UPC trebuie să mobilizeze cererea cu amănuntul; întrucât, pentru a atinge un astfel de obiectiv, investitorii mici trebuie să treacă printr-o schimbare a culturii investiționale; întrucât o astfel de schimbare se va produce numai atunci când investitorii mici se conving că investițiile pe piețele de capital sunt de dorit, în același timp fiind expuși unor riscuri acceptabile și clar definite; întrucât Comisia ar trebui să exploreze oportunități suplimentare de a comunica cu privire la beneficiile proiectului privind UPC, de exemplu cu o schimbare a denumirii care să reflecte legătura directă dintre economiile cetățenilor UE și investițiile în creșterea economică și redresarea în perioada de după pandemia de COVID-19, astfel cum a sugerat Grupul la nivel înalt pentru uniunea piețelor de capital;

| P. | întrucât, conform unor rapoarte recente și a unor sondaje orientate către consumatori (5), majoritatea investitorilor europeni mici au preferințe de sustenabilitate și doresc să țină seama de factorii și riscurile de mediu, sociale sau de guvernanță în deciziile lor de investiții, însă rareori primesc produse compatibile; |
| --- | --- |

P.

întrucât, conform unor rapoarte recente și a unor sondaje orientate către consumatori (5), majoritatea investitorilor europeni mici au preferințe de sustenabilitate și doresc să țină seama de factorii și riscurile de mediu, sociale sau de guvernanță în deciziile lor de investiții, însă rareori primesc produse compatibile;

| Q. | întrucât mișcările de piață rezultate în urma pandemiei de COVID-19 au acționat ca un veritabil „test de rezistență” pentru robustețea întregului ecosistem financiar și ar trebui să fie urmate de o evaluare detaliată a beneficiilor și a deficiențelor actualului manual de reglementare al UE privind stabilitatea financiară și supravegherea financiară; |
| --- | --- |

Q.

întrucât mișcările de piață rezultate în urma pandemiei de COVID-19 au acționat ca un veritabil „test de rezistență” pentru robustețea întregului ecosistem financiar și ar trebui să fie urmate de o evaluare detaliată a beneficiilor și a deficiențelor actualului manual de reglementare al UE privind stabilitatea financiară și supravegherea financiară;

| R. | întrucât ieșirea Regatului Unit din Uniunea Europeană aduce modificări structurale sistemului financiar al UE; întrucât, după Brexit, piețele europene de capital vor avea un caracter policentric, confruntându-se cu un risc mai mare de fragmentare în UE; subliniază importanța promovării politicilor și a măsurilor, inclusiv a unei abordări robuste a accesului țărilor terțe pe piața UE și a unui sistem dinamic de monitorizare a regimurilor de echivalență, care să asigure reziliența, conectivitatea și competitivitatea piețelor financiare ale UE, precum și stabilitatea acestora și condiții de concurență echitabile; întrucât echivalența nu poate fi acordată decât în cazul în care se consideră că regimul de reglementare și supraveghere și standardele țărilor terțe relevante respectă cerințele relevante prevăzute de legislația UE pentru a asigura condiții de concurență echitabile; |
| --- | --- |

R.

întrucât ieșirea Regatului Unit din Uniunea Europeană aduce modificări structurale sistemului financiar al UE; întrucât, după Brexit, piețele europene de capital vor avea un caracter policentric, confruntându-se cu un risc mai mare de fragmentare în UE; subliniază importanța promovării politicilor și a măsurilor, inclusiv a unei abordări robuste a accesului țărilor terțe pe piața UE și a unui sistem dinamic de monitorizare a regimurilor de echivalență, care să asigure reziliența, conectivitatea și competitivitatea piețelor financiare ale UE, precum și stabilitatea acestora și condiții de concurență echitabile; întrucât echivalența nu poate fi acordată decât în cazul în care se consideră că regimul de reglementare și supraveghere și standardele țărilor terțe relevante respectă cerințele relevante prevăzute de legislația UE pentru a asigura condiții de concurență echitabile;

| S. | întrucât tehnologia financiară are potențialul de a satisface anumite nevoi ale IMM-urilor și ale investitorilor mici, permițând modalități descentralizate de funcționare și crescând eficiența, |
| --- | --- |

S.

întrucât tehnologia financiară are potențialul de a satisface anumite nevoi ale IMM-urilor și ale investitorilor mici, permițând modalități descentralizate de funcționare și crescând eficiența,

Finanțarea întreprinderilor

| 1. | ia act de Comunicarea Comisiei din 24 septembrie 2020 intitulată „O uniune a piețelor de capital pentru cetățeni și întreprinderi – un nou plan de acțiune” (COM(2020)0590); insistă asupra necesității de a finaliza uniunea piețelor de capital pentru a contribui la redresarea economică și socială după pandemia de COVID-19; solicită Comisiei să își asume un angajament mai ferm de a realiza progrese reale cu privire la aspecte precum legislația în materie de supraveghere, impozitare sau insolvență, care reprezintă încă obstacole majore pentru integrarea reală a piețelor de capital din UE; |
| --- | --- |

1.

| 2. | solicită eliminarea barierelor și a birocrației, după caz, inclusiv simplificarea și aplicarea mai proporțională a legislației, în cazurile relevante și atunci când se asigură stabilitatea financiară, pentru a diversifica sursele de finanțare pentru întreprinderile europene, cu un accent deosebit pe IMM-uri, inclusiv pentru întreprinderile nou-înființate și întreprinderile cu capitalizare medie, astfel încât să se promoveze capacitatea acestora de a avea acces la piețele de titluri de capital, precum și accesul investitorilor mici și mari la oportunități de investiții mai diverse, pe termen lung și mai competitive; subliniază nevoia de a reduce tendința existentă de favorizare a îndatorării; subliniază că situația actuală face ca întreprinderile europene și, în special, IMM-urile să fie mai fragile și mai vulnerabile; solicită introducerea unui „test pentru IMM-uri” pentru evaluările de impact la fiecare inițiativă UPC; |
| --- | --- |

2.

| 3. | constată că măsurile necesare pentru a se asigura că IMM-urile, inclusiv întreprinderile nou-înființate și întreprinderile cu capitalizare medie, își găsesc calea către piețele financiare includ facilitarea cercetării în domeniul investițiilor, simplificarea definiției IMM-urilor în cadrul legislației UE relevante și facilitarea cerințelor de emisiune; solicită statelor membre să reechilibreze tendința de favorizare a îndatorării în cadrul sistemului de impozitare; sprijină revizuirea regimului Directivei privind piețele instrumentelor financiare (MiFID II) pentru stimulentele cercetării privind investițiile în IMM-uri; |
| --- | --- |

3.

| 4. | solicită Comisiei să elaboreze o propunere legislativă privind „titlurile garantate europene” (ESN) ca nou instrument de finanțare cu recurs dublu pentru bănci, care ar putea contribui la îmbunătățirea accesului IMM-urilor la finanțare în UE; reamintește că aceste titluri ar putea fi orientate către obiective specifice, cum ar fi sprijinirea IMM-urilor în tranziția către o economie mai competitivă și sustenabilă și în canalizarea finanțării către economia reală; |
| --- | --- |

4.

| 5. | invită Comisia să consolideze feedbackul obligatoriu transmis de bănci atunci când refuză cererile de creditare ale IMM-urilor, întrucât un feedback mai cuprinzător ar putea oferi IMM-urilor cu cereri refuzate posibilitatea de a-și adapta abordarea comercială și de a extrage învățăminte; |
| --- | --- |

5.

| 6. | solicită integrarea și îmbunătățirea piețelor de capital europene pentru a le face cât mai atractive, competitive și reziliente, mai ales în contextul retragerii Regatului Unit din UE; |
| --- | --- |

6.

| 7. | subliniază importanța fundamentală a creșterii capacității de absorbție a riscurilor din zona euro; |
| --- | --- |

7.

| 8. | subliniază că țările din zona euro își pot îmbunătăți capacitatea internă de a face față șocurilor macroeconomice, în special prin reducerea efectivă a vulnerabilităților din economiile, sectoarele bancare și finanțele lor publice; consideră în plus că reziliența economică trebuie îmbunătățită prin reforme structurale care să sprijine creșterea potențială și să crească flexibilitatea; |
| --- | --- |

8.

| 9. | subliniază că piețele financiare eficiente și integrate sunt o condiție prealabilă pentru o repartizare eficientă a riscurilor private în zona euro; consideră că o UPC autentică ar putea contribui în mod semnificativ la diversificarea și reducerea riscurilor; |
| --- | --- |

9.

| 10. | constată scăderea piețelor de oferte publice inițiale în UE, ceea ce reflectă atractivitatea lor limitată în special pentru întreprinderile mai mici; subliniază, în acest sens, că IMM-urile se confruntă cu sarcini administrative și costuri disproporționate ale respectării cerințelor de cotare; consideră că ar trebui îmbunătățite eficiența și stabilitatea piețelor financiare și ar trebui facilitată cotarea la bursă a societăților; încurajează crearea și acordarea de prioritate unui fond privat paneuropean de mari dimensiuni, un fond pentru ofertele publice inițiale, care să ofere sprijin IMM-urilor; observă că este necesar să se asigure un mediu atractiv pentru IMM-uri în perioada anterioară și ulterioară ofertelor publice inițiale; |
| --- | --- |

10.

| 11. | salută ideea unui Forum la nivel înalt pentru a institui un punct unic de acces european care să colecteze informații despre întreprinderile din UE prin interconectarea registrelor și a bazelor de date ale întreprinderilor naționale și UE existente, ca modalitate de a ajuta întreprinderile, în special în statele membre mai mici, în atragerea de investitori; subliniază că întreprinderile ar trebui să poată controla disponibilitatea datelor lor în cadrul punctului unic de acces european; invită Comisia să prezinte o propunere legislativă pentru un punct unic de acces european pentru informații financiare și nefinanciare cu privire la societățile europene cotate și necotate la bursă, respectând totodată, după caz, principiul proporționalității; solicită Comisiei să eficientizeze cerințele de transparență prevăzute de Directiva privind prezentarea de informații nefinanciare și pe cele prevăzute de Regulamentul privind taxonomia și Regulamentul privind informațiile privind durabilitatea în sectorul serviciilor financiare; |
| --- | --- |

11.

| 12. | solicită să se analizeze dacă tratamentul intereselor minoritare ale filialelor în temeiul Regulamentului privind cerințele de capital (CRR) poate descuraja cotarea pe piețele bursiere, având în vedere preocupările legate de stabilitatea financiară și orice valoare adăugată pentru finanțarea economiei reale; |
| --- | --- |

12.

| 13. | solicită accelerarea dezvoltării capitalului de risc al UE și a piețelor de capital privat în temeiul unui cadru comun și transparent pentru Fondurile europene cu capital de risc (EuVECA) (6), prin creșterea disponibilității fondurilor pentru investițiile cu capital de risc, dezvoltarea unor fonduri mai mari de capital de risc în stadiu incipient și avansat, scheme de stimulente fiscale pentru capitalul de risc și investiții realizate de investitori providențiali, precum și o piață activă a ofertelor publice inițiale pentru societățile sprijinite de capitalul de risc; subliniază că aceste scheme de stimulente fiscale ar trebui să fie concepute astfel încât să fie viabile și responsabile din punct de vedere economic și social și să fie supuse unei monitorizări și evaluări sistematice; |
| --- | --- |

13.

| 14. | subliniază necesitatea creșterii transparenței și a reducerii fragmentării pe piețele europene ale capitalului de risc; subliniază necesitatea stimulării Fondului european de investiții pe termen lung (ELTIF), a Fondurilor europene cu capital de risc (EuVECA) și a Fondurilor europene de antreprenoriat social (EuSEF) pentru a dezvolta vehicule paneuropene pentru capitalul privat; sprijină revizuirea Regulamentului (UE) 2015/760 privind fondurile europene de investiții pe termen lung (7), inclusiv analizarea eventualelor ajustări specifice ale calibrărilor prudențiale conexe în cadrele de reglementare bancare și de asigurare, protejând în același timp stabilitatea financiară, ca o modalitate de a permite investitorilor mici să se implice în finanțarea pe termen lung a întreprinderilor necotate, a proiectelor de infrastructură și a investițiilor sustenabile, pentru a valorifica pe deplin potențialul ELTIF; |
| --- | --- |

14.

| 15. | solicită măsuri de revitalizare a piețelor securitizării din Europa, făcându-le atractive pentru emitenți și investitori; solicită autorităților europene de supraveghere și Comisiei să finalizeze toate standardele tehnice de reglementare; solicită simplificarea și eficientizarea cerințelor de reglementare pentru informare, criterii simple, transparente și standardizate (STS), verificarea STS și furnizarea de parametri simpli și sensibili la risc pentru evaluarea transferului semnificativ al riscului; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ia act de propunerile privind securitizarea prezentate la 24 iulie 2020 în cadrul pachetului privind redresarea piețelor de capital; solicită Comisiei să evalueze modul în care modificările specifice ale Regulamentului privind securitizarea ar putea elibera capacitatea de finanțare, astfel încât să se evite o reducere a împrumuturilor bancare europene, abordând, în același timp, preocupările legate de stabilitatea financiară, având în vedere faptul că natura anumitor securitizări sintetice ar putea crea riscuri prudențiale și sistemice specifice; consideră că o astfel de evaluare specifică ar putea include realinierea tratamentului aplicat securitizărilor în numerar și celor sintetice din cadrul bilanțului, a tratamentului aplicat capitalului de reglementare și a lichidității cu cel al obligațiunilor garantate și al împrumuturilor, precum și o revizuire a cerințelor de informare și de diligență pentru securitizarea de către terți, obligațiunile garantate și securitizarea simplă, transparentă și standardizată (STS); |
| --- | --- |

16.

| 17. | invită Comisia să evalueze impactul asupra stabilității financiare al eventualelor măsuri specifice, aliniind și simplificând legislația privind piața valorilor mobiliare, să faciliteze redresarea rapidă după criza provocată de COVID-19, să faciliteze investițiile în economia reală, în special în IMM-uri, și să permită noilor veniți și noilor produse să intre pe piață, menținând protecția consumatorilor și integritatea pieței și încurajând, în același timp, investițiile transfrontaliere de capital și comerțul transfrontalier; în plus, invită Comisia să evalueze dacă este necesară revizuirea Regulamentului privind piețele instrumentelor financiare (MiFIR), inclusiv a obligației de tranzacționare a acțiunilor și a obligației de tranzacționare a instrumentelor derivate, pentru a elimina fricțiunile care pot afecta capacitatea întreprinderilor din UE de a obține capital în acest moment, în special având în vedere sfârșitul perioadei de tranziție între UE și Regatul Unit; |
| --- | --- |

17.

| 18. | regretă subdezvoltarea pieței UE în ceea ce privește finanțarea participativă în comparație cu alte economii majore; salută noul set uniform de criterii pentru normele la nivelul întregii UE convenite în decembrie 2019 (2018/0048(COD) pentru a ajuta la soluționarea acestei situații și a încuraja finanțarea transfrontalieră a întreprinderilor; solicită Autorității Europene pentru Valori Mobiliare și Piețe (ESMA) și Comisiei să monitorizeze îndeaproape punerea în aplicare a noilor reguli pentru a reacționa și a propune modificări dacă nu se observă îmbunătățiri semnificative în finanțarea participativă ca alternativă de finanțare pentru IMM-uri; invită Comisia și statele membre să informeze în mod activ IMM-urile cu privire la instrumentele alternative de finanțare de care dispun; |
| --- | --- |

18.

| 19. | invită Comisia să exploreze inițiative de stimulare a dreptului de participație al angajaților la capital, pentru a promova implicarea directă a deponenților individuali în finanțarea economiei, precum și ca instrument de îmbunătățire a guvernanței corporative și de dezvoltare a unei culturi a capitalului de risc; |
| --- | --- |

19.

| 20. | invită Comisia să promoveze implicarea directă a deponenților individuali în finanțarea economiei, luând în considerare posibilitatea rentabilității investiției pentru investitorii mici; |
| --- | --- |

20.

| 21. | invită Comisia să revizuiască regimul de disciplină în materie de decontare în temeiul Regulamentului privind depozitarii centrali de titluri de valoare (CSDR), având în vedere criza provocată de pandemia de COVID-19 și Brexitul; |
| --- | --- |

21.

Promovarea investițiilor și a produselor financiare transfrontaliere și pe termen lung

| 22. | solicită statelor membre să își modifice cadrele fiscale naționale pentru a reduce obstacolele fiscale din calea investițiilor transfrontaliere, inclusiv procedurile pentru o rambursare transfrontalieră către investitori, inclusiv investitorii mici, a impozitului reținut la sursă pentru dividende atunci când este în joc dubla impunere; consideră că astfel de proceduri ar trebui să fie gestionate în mod transparent, pe o platformă digitală paneuropeană, și ar trebui să le permită investitorilor să determine rentabilitatea investiției lor în timp real; invită statele membre să colaboreze îndeaproape cu OCDE și cu proiectul său privind scutirile de taxe și sporirea conformității (TRACE), pentru a reechilibra favorizarea îndatorării care penalizează finanțarea inovației prin investiții private și pentru a stimula oportunitățile de investiții pe termen lung pentru investitori, cu scopul de a ajuta cetățenii UE să obțină o rentabilitate mărită a economiilor pe termen lung; |
| --- | --- |

22.

| 23. | consideră că modificarea cadrelor fiscale naționale în mod unilateral în cadrul UE pentru a reduce obstacolele fiscale în calea investițiilor transfrontaliere va îngreuna în continuare aplicarea normelor fiscale fragmentate pe care societățile trebuie să le respecte atunci când își desfășoară activitatea la nivel transfrontalier, cu costuri numeroase, și va oferi posibilități suplimentare de evitare a obligațiilor fiscale; își reiterează apelul către statele membre de a conveni asupra adoptării simultane de propuneri referitoare la baza fiscală consolidată comună a societăților (CCCTB), luând în considerare avizul Parlamentului, care include deja conceptul de înființare virtuală permanentă și formule de repartizare; invită statele membre să niveleze pozițiile divergente privind CCCTB, având în vedere importanța acestui instrument pentru crearea unui cadru care să favorizeze securitatea, să prevină dubla impunere, să reducă costurile administrative, sporind astfel investițiile transfrontaliere; |
| --- | --- |

23.

| 24. | subliniază importanța creșterii securității juridice pentru investițiile transfrontaliere, mărind eficiența și eficacitatea procedurilor naționale de insolvență și armonizând în continuare normele privind guvernanța corporativă, inclusiv o definiție comună a „acționarului” pentru a facilita exercitarea drepturilor acționarilor și implicarea în relația cu entitățile beneficiare de investiții la nivelul UE; subliniază importanța asigurării unui cadru solid de protecție juridică pentru investițiile transfrontaliere în cadrul UE după încetarea tratatelor bilaterale de investiții din interiorul UE; invită Comisia să propună inițiative legislative și/sau să prezinte recomandări statelor membre, după caz; |
| --- | --- |

24.

| 25. | subliniază importanța investițiilor de capital pe termen lung ale participanților pe piețele financiare pentru sprijinirea unor întreprinderi europene independente din Uniune, a unor sectoare strategice puternice și reziliente, a unei creșteri economice sustenabile și a prosperității în beneficiul cetățenilor UE; |
| --- | --- |

25.

| 26. | subliniază că este necesar să se continue progresele în ceea ce privește punerea în aplicare și asigurarea respectării unui cadru de reglementare unic și autentic pentru serviciile financiare pe piața internă, inclusiv în ceea ce privește definițiile și standardele comune privind finanțarea sustenabilă; invită Comisia și autoritățile europene de supraveghere să se axeze pe utilizarea instrumentelor de convergență în materie de supraveghere și să mărească eficiența acestora; |
| --- | --- |

26.

| 27. | subliniază necesitatea de a promova furnizarea de pensii, în special în ceea ce privește pensiile din cadrul celui de al doilea și al treilea pilon, având în vedere schimbările demografice masive cu care se confruntă Uniunea; salută produsul paneuropean de pensii personale (PEPP); constată că PEPP este un pilon de pensii complementare și voluntare, suplimentar față de sistemele naționale de pensii publice; reamintește că tratamentul fiscal va fi un element esențial pentru adoptarea viitoarelor PEPP; reamintește recomandarea Comisiei din 26 iunie 2017 prin care invită statele membre să se asigure că PEPP sunt supuse aceluiași tratament fiscal ca produsele naționale de pensii pentru a deveni o opțiune pentru deponenți; solicită o evaluare completă, bazată pe dovezi a pieței PEPP, inclusiv în ceea ce privește existența unor condiții de concurență echitabile, înainte de următoarea revizuire legislativă a Regulamentului privind PEPP; |
| --- | --- |

27.

| 28. | încurajează statele membre să promoveze sisteme de pensii finanțate, ca modalitate de aprofundare a rezervelor de capital european disponibile pentru investiții pe termen lung, și să îmbunătățească dinamica pieței și stimulentele pentru investiții; consideră că pensiile finanțate ar trebui să fie revitalizate și să devină mai atractive; solicită măsuri pentru depășirea obstacolelor în calea coexistenței sistemelor de pensii publice și private; încurajează participarea investitorilor în produsele pe termen lung la politicile de stimulare fiscală concepute să genereze un impact economic și social benefic și să promoveze condiții de concurență echitabile în ceea ce privește furnizorii și tipurile de produse; |
| --- | --- |

28.

| 29. | încurajează Comisia să ia în considerare introducerea unui sistem „de minimis” al UE sau de exceptare pentru distribuirea către investitori profesionali și/sau semiprofesionali în cadrul Directivei privind organismele de plasament colectiv în valori mobiliare (OPCVM); |
| --- | --- |

29.

| 30. | reamintește faptul că Directiva Solvabilitate II necesită o revizuire până la sfârșitul anului 2020 și că Autoritatea Europeană de Asigurări și Pensii Ocupaționale (EIOPA) va oferi Comisiei consultanță tehnică, inclusiv învățăminte desprinse în urma pandemiei de COVID-19, în special în ceea ce privește acoperirea riscurilor legate de pandemie, în urma consultărilor cu diferite părți interesate; solicită Comisiei și EIOPA să aprecieze, pe baza unei evaluări specifice a impactului, beneficiile potențiale și justificarea prudențială a ajustării cerințelor de capital pentru investiții în capital și datorii private, în special ale IMM-urilor, eventual și prin intermediul abordării bazate pe modele interne, pentru a se asigura că cerințele de capital pentru asigurători și fondurile de pensii nu descurajează investițiile pe termen lung; încurajează eliminarea rapidă a scutirilor naționale și reducerea „suprareglementării” în punerea în aplicare națională a Directivei Solvabilitate II; |
| --- | --- |

30.

| 31. | subliniază necesitatea creării și stimulării disponibilității unor active sustenabile adecvate; încurajează Comisia să prezinte o inițiativă legislativă pentru un standard al UE privind obligațiunile verzi; solicită continuarea discuțiilor privind crearea unui activ sigur european, bazat pe o evaluare de către Comisie a propunerii privind titlurile garantate cu obligațiuni suverane și a posibilelor evoluții, pentru a consolida rolul internațional al monedei euro, pentru a stabiliza piețele financiare și pentru a permite băncilor să-și diversifice portofoliile; |
| --- | --- |

31.

| 32. | subliniază că normele prudențiale adecvate care să asigure o capacitate de absorbție a pierderilor sunt esențiale pentru a menține stabilitatea financiară, asigurându-se, în același timp, un echilibru prin care să se garanteze îmbunătățirea capacității instituțiilor financiare de a investi și de a credita economia reală și a competitivității UE la nivel mondial; invită Comisia, în punerea în aplicare a standardelor finalizate Basel III, să acorde atenția cuvenită ponderilor de risc aplicabile investițiilor bancare în capitaluri proprii, în special capitaluri pe termen lung ale IMM-urilor; |
| --- | --- |

32.

| 33. | subliniază că UPC ar trebui să fie consecventă și coerentă cu Pactul verde european și, în special, cu Planul de investiții pentru o Europă durabilă și cu taxonomia UE pentru activități sustenabile; consideră că UPC ar trebui să vizeze direcționarea investițiilor către proiecte verzi și competitive, contribuind astfel la agenda durabilă a UE; |
| --- | --- |

33.

Arhitectura pieței

| 34. | subliniază necesitatea ca autoritățile de supraveghere europene și naționale să colaboreze eficient și efectiv pentru a-și soluționa diferențele, în direcția unei convergențe autentice în materie de supraveghere și să promoveze un model european comun de supraveghere și aplicare, ghidat de Autoritatea Europeană pentru Valori Mobiliare și Piețe (ESMA), pentru a reduce obstacolele existente în calea operațiunilor financiare transfrontaliere; ia act de importanța ESMA, EIOPA și a Autorității Bancare Europene (ABE) în acest proces, respectând, de asemenea, rolul autorităților naționale competente (ANC), astfel cum este prevăzut în revizuirea recent convenită a Sistemului european de supraveghere financiară (SESF); reamintește, în plus, necesitatea reformării structurii de guvernanță a autorităților de supraveghere europene pentru ca acestea să fie mai independente de supraveghetorii naționali; |
| --- | --- |

34.

| 35. | invită Comisia, în vederea creșterii potențiale a eficienței, să ia în considerare posibilitatea de a acorda treptat ESMA competențe de supraveghere directă, inclusiv supravegherea directă a anumitor segmente de piață, cum ar fi contrapărțile centrale ale UE și depozitarii centrali de titluri de valoare și punctul unic de acces european, precum și puteri mai mari de intervenție asupra produselor; subliniază, de asemenea, necesitatea desemnării unui singur supraveghetor european, în cooperare cu ANC relevante, pe baza unui manual comun de reguli și a unor competențe comune de intervenție asupra produselor, pentru supravegherea activităților legate de criptoactive cu un caracter transfrontalier semnificativ în UE; |
| --- | --- |

35.

| 36. | își exprimă îngrijorarea cu privire la recentul scandal care a implicat societatea germană de tehnologie financiară Wirecard; în acest sens, solicită Comisiei și autorităților competente din UE să evalueze în ce măsură acest scandal poate fi atribuit deficiențelor cadrului de reglementare al UE în domeniul auditului și al supravegherii și dacă autoritățile de supraveghere naționale și ale UE dispun de suficiente mijloace pentru a supraveghea în mod eficace marile instituții financiare transfrontaliere cu modele de afaceri complexe care implică jurisdicții diferite ale țărilor terțe și multiple niveluri corporative; invită să se extragă învățăminte din acest caz în legătură cu dezvoltarea ulterioară a cadrului european de reglementare și supraveghere, în special în ceea ce privește planul de acțiune privind UPC; consideră că aceste concluzii ar trebui să examineze dacă supravegherea directă la nivel european în domenii specifice ar fi putut împiedica acest eșec și dacă ar fi justificată o reformă ambițioasă a guvernanței autorităților europene de supraveghere, cu un rol mai important în reducerea obstacolelor existente în ceea ce privește operațiunile financiare transfrontaliere; reiterează în special solicitarea adresată Comisiei de a analiza cum poate fi îmbunătățită funcționarea sectorului contabil, inclusiv prin audituri comune; |
| --- | --- |

36.

| 37. | subliniază concurența, alegerea și accesul la infrastructurile de piață la nivelul UE ca principii fundamentale pentru diversitatea mecanismelor de tranzacționare în cadrul UPC, cu excepția cazului în care un astfel de acces ar pune în pericol stabilitatea financiară; constată cu îngrijorare că, în ultimii ani, o pondere tot mai mare a fluxurilor de tranzacționare a fost canalizată către locurile de tranzacționare cu cerințe de transparență limitate și subliniază că aceste tranzacții nu contribuie în mod semnificativ la formarea prețurilor; constată că nivelurile de tranzacționare bilaterală în afara locului de tranzacționare rămân ridicate; pledează pentru o tranziție autentică către tranzacții bursiere competitive pe piețele de capitaluri și instrumente financiare derivate europene, asigurând totodată condiții de concurență echitabile între diferite locuri de tranzacționare; |
| --- | --- |

37.

| 38. | consideră că, dacă dispun de finanțare corespunzătoare, operatorii societății civile și reprezentanții consumatorilor în domeniul serviciilor financiare pot să ofere o perspectivă de neprețuit și o evaluare independentă factorilor de decizie și autorităților de reglementare; |
| --- | --- |

38.

| 39. | subliniază necesitatea de a progresa în direcția unor standarde europene comune pentru a reduce riscul de fragmentare care rezultă din aplicarea opțiunilor și a puterii de apreciere naționale; |
| --- | --- |

39.

| 40. | observă că reglementarea serviciilor financiare este un demers foarte complex, cu reglementări la nivel internațional, european și național; încurajează toți actorii relevanți să reducă această complexitate pentru a asigura proporționalitatea reglementării financiare și pentru a elimina sarcinile administrative inutile; constată, de asemenea, că proporționalitatea regulamentelor financiare poate duce uneori la o complexitate sporită și invită Comisia și statele membre să se angajeze la eforturi semnificative de a eficientiza și armoniza normele existente și viitoare, eliminând treptat scutirile naționale, după caz, și împiedicând suprareglementarea dreptului UE la nivel național; subliniază că regulamente cu termene clare pentru tranziție și eliminarea treptată a regimurilor existente pot construi o cale uniformă și constantă către convergența normativă; |
| --- | --- |

40.

| 41. | își reiterează apelul formulat în Rezoluția sa din 19 ianuarie 2016 referitoare la bilanțul și la provocările asociate cadrului UE de reglementare a serviciilor financiare, conform căruia Comisia ar trebui să realizeze, la fiecare cinci ani și în cooperare cu autoritățile europene de supraveghere, cu mecanismul unic de supraveghere (MUS) și cu Comitetul european pentru risc sistemic (CERS), o evaluare completă, cantitativă și calitativă, a impactului cumulat al normelor UE privind serviciile financiare asupra piețelor financiare și asupra participanților săi la nivelul UE și al statelor membre pentru a identifica deficiențele și lacunele, pentru a evalua performanța, eficacitatea și eficiența normelor privind serviciile financiare și pentru a se asigura că aceasta nu împiedică concurența echitabilă și dezvoltarea economiei și să raporteze Parlamentului; regretă că, până în prezent, nu a fost realizată nicio astfel de evaluare; |
| --- | --- |

41.

| 42. | invită Comisia să prezinte o foaie de parcurs detaliată pentru a consolida robustețea ecosistemului financiar, extrăgând lecții din beneficiile și deficiențele actualului manual al UE privind stabilitatea și supravegherea financiară, astfel cum au fost identificate în timpul crizei provocate de pandemia de COVID-19; ia act de recomandările recente ale CERS, în special cu privire la riscurile de lichiditate care decurg din apelurile în marjă și riscurile de lichiditate ale fondurilor de investiții; |
| --- | --- |

42.

Investitorii mici

| 43. | subliniază că nu există o piață solidă fără o bază largă de investitori; este preocupat de faptul că angajamentul investitorilor mici față de piețele financiare rămâne scăzut; afirmă necesitatea creșterii portofoliului de opțiuni adecvate de investiții pentru investitorii mici; solicită măsuri de promovare a investițiilor mici având în vedere provocările demografice cu care se confruntă UE prin creșterea participării investitorilor mici pe piețele de capital prin intermediul unor produse de pensii personale mai atractive, mai transparente și mai adecvate; solicită inițiative care să vizeze în special investitorii mici, inclusiv facilitarea dezvoltării unor instrumente de comparație europene independente, bazate pe web, pentru a ajuta investitorii mici să stabilească produsele cele mai potrivite în ceea ce privește riscurile, rentabilitatea investițiilor și valoarea pentru nevoile și preferințele lor particulare, precum și promovarea stimulentelor pentru produsele competitive de mediu, sociale și de guvernanță (MSG) și produsele asociate în mod normal cu cel mai mare avantaj din punct de vedere economic; |
| --- | --- |

43.

| 44. | regretă cu îngrijorare că dispozițiile privind protecția consumatorilor și a investitorilor din mai multe compartimente sectoriale ale legislației UE privind serviciile financiare sunt slab aliniate, ceea ce duce la o complexitate excesivă pentru intermediarii financiari și clienții individuali; invită Comisia să adopte o abordare mai orizontală și mai armonizată în ceea ce privește protecția consumatorilor și a investitorilor în legislația UE privind serviciile financiare, adaptată la transformarea digitală și ecologică, pentru a asigura niveluri de protecție eficace și coerente la nivelul tuturor produselor financiare și furnizorilor financiari; |
| --- | --- |

44.

| 45. | subliniază importanța creșterii încrederii investitorilor pe piețele de capital, favorizată de o protecție solidă a investitorilor și sprijinită de participanții la piață cu cunoștințe financiare; |
| --- | --- |

45.

| 46. | subliniază necesitatea unor condiții de concurență echitabile între firmele de servicii financiare și firmele de tehnologie digitală, atât timp cât nu se aplică o abordare universală; subliniază că accesul la piețele financiare ar trebui să fie posibil pentru toate întreprinderile în cadrul principiului „aceeași activitate, aceleași norme”; constată că acest principiu este deosebit de relevant în domeniile tehnologiei financiare și al inovării financiare și că accesul reciproc la datele financiare ar trebui să fie echilibrat de nevoia de a avea condiții de concurență echitabile la nivelul tuturor furnizorilor și al tipurilor de produse; |
| --- | --- |

46.

| 47. | subliniază că piața unică a serviciilor financiare de retail este foarte subdezvoltată; constată că achiziționarea de produse de servicii financiare de retail, cum ar fi împrumuturi ipotecare sau produse de asigurare transfrontaliere, este foarte neobișnuită și plină de obstacole; consideră că participanții la piața de retail ar trebui să poată profita cu ușurință de piața unică pentru a accesa produsele de servicii financiare de retail la nivel transfrontalier pentru a obține mai multe opțiuni și produse mai bune; invită Comisia să pună în aplicare un nou plan de acțiune pentru serviciile financiare de retail, care să instituie o strategie ambițioasă pentru a elimina obstacolele din calea serviciilor financiare transfrontaliere de retail, precum și eliminarea taxelor inutile și excesive pentru aceste servicii; |
| --- | --- |

47.

| 48. | solicită îmbunătățirea informării și comparabilității informațiilor-cheie și eliminarea informațiilor care induc în eroare din legislația privind produsele de investiții individuale structurate și bazate pe asigurări (PRIIP), deficiențe care ar trebui abordate în cadrul următoarei revizuiri; se așteaptă ca legislația referitoare la PRIIP de nivelul 2 privind documentul esențial al investitorilor să respecte legislația privind nivelul 1, în special în ceea ce privește furnizarea de informații precontractuale exacte, corecte, clare și care nu induc în eroare și metodologiile legate de scenariile de performanță, precum și să asigure comparabilitatea între diferite produse de investiții; constată importanța asigurării atât a faptului că informațiile privind performanțele anterioare sunt disponibile pentru investitori, cât și a faptului că performanțele anterioare nu pot fi utilizate ca indicator pentru a prezice profiturile viitoare; regretă întârzierile în adoptarea legislației în domeniul PRIIP de nivel 2 care se va suprapune cu prima revizuire a PRIIP și va mări incertitudinea juridică și costurile pentru părțile interesate; insistă asupra faptului că viitoarea revizuire ar trebui să prevadă documente de informare standardizate și accesibile prin citire optică, permițând astfel comparabilitatea digitală; invită Comisia și autoritățile europene de supraveghere să își coordoneze propunerile pentru modificările respective de nivel 1 și nivel 2 într-un mod care să garanteze un grad ridicat de previzibilitate atât pentru intermediari cât și pentru clienții de retail; |
| --- | --- |

48.

| 49. | îndeamnă Comisia să clarifice diferențierea între investitorii profesionali și micii investitorii la toate nivelurile MiFID, făcând posibilă adaptarea tratamentului clienților în funcție de cunoștințele și experiența acestora pe piețe; consideră că este important să se permită ca investitorii mici să fie considerați investitori profesionali pe baza unor criterii clare, la cerere; solicită Comisiei să aibă în vedere dacă introducerea unei categorii de investitori semiprofesionali ar răspunde mai bine realității participării pe piețele financiare și, pe baza constatărilor sale, să evalueze dacă ar fi nevoie sau nu de introducerea unei astfel de categorii; alternativ, solicită Comisiei să aibă în vedere o flexibilitate sporită în ceea ce privește clasificarea clienților, și anume prin opțiuni de neparticipare la anumite obligații și opțiuni de participare pentru anumiți clienți sau de eficientizare a criteriilor existente pentru investitorii profesionali; |
| --- | --- |

49.

| 50. | i s-a adus la cunoștință că actualul cadru de raportare din MiFID II și Regulamentul privind infrastructura pieței europene (EMIR) este foarte costisitor și complex, împiedicând eficacitatea sistemului; consideră că ar trebui analizată o simplificare a acestuia, ținând cont pe deplin de experiența actuală, explorând posibilitățile de simplificare a legislației și asigurând că aceasta nu servește în niciun fel la subminarea obiectivelor stabilite pentru MiFID II și EMIR și nu împiedică normele privind integritatea pieței, transparența, protecția consumatorilor și stabilitatea financiară; |
| --- | --- |

50.

| 51. | solicită modificarea legislației pentru a asigura accesul la consultanță independentă din partea intermediarilor financiari, fără promovarea necorespunzătoare a produselor financiare fabricate intern și cu o evaluare amănunțită a produselor de la o gamă de producători și pentru a asigura o comercializare echitabilă a produselor financiare; constată că ESMA a adoptat o viziune nuanțată asupra unei interdicții potențiale asupra stimulentelor și invită Comisia să exploreze abordări alternative, cu efecte similare asupra alinierii intereselor de-a lungul întregului lanț de distribuție; este de acord că rolul stimulentelor în intermediere și distribuție ar trebui să fie examinat suplimentar pentru a se asigura că nu apar conflicte de interese și că consultanța financiară este furnizată în mod corect, transparent și adecvat investitorilor; |
| --- | --- |

51.

| 52. | subliniază că „clientul misterios” este un instrument de supraveghere important care poate îmbunătăți considerabil coerența și eficacitatea protecției consumatorilor în întreaga UE; invită ESMA să valorifice pe deplin noile sale competențe de coordonare, promovând exerciții de tipul „clientul misterios” la nivelul întregii UE pentru a identifica practicile de vânzare neconforme și pentru a se asigura că orice constatare a nerespectării normelor de protecție a consumatorilor și de conduită în afaceri este urmată de acțiuni adecvate de asigurare a respectării normelor; |
| --- | --- |

52.

| 53. | propune Comisiei să analizeze posibilitatea creării unui cont individual de economii la nivelul UE, ca o completare a sistemelor naționale, care ar putea depăși fragmentarea piețelor naționale prin funcționarea uniformă și pe piețe eterogene, asigurând portabilitatea și securitatea economiilor; |
| --- | --- |

53.

| 54. | insistă asupra faptului că investitorii mici vor face parte integrantă din agenda finanțării sustenabile și din agenda de dezvoltare durabilă a UE; invită Comisia să se asigure că metodologia de etichetare a taxonomiei este clară și înțeleasă de investitorii mici; |
| --- | --- |

54.

Educația financiară

| 55. | constată că lipsa alfabetizării financiare și a accesului la informații publice răspândite despre piețele financiare se numără printre factorii care explică lipsa culturii capitalului propriu în UE; subliniază că educația financiară este necesară pentru a le permite consumatorilor să își cunoască drepturile și să înțeleagă riscurile asociate participării pe piața financiară, pentru a accelera implicarea investitorilor mici pe piețele financiare, pe baza unei cunoașteri mai bune, a unei încrederi sporite și a conștientizării riscurilor; îndeamnă Comisia să lanseze și să sprijine programe în statele membre pentru a încuraja alfabetizarea financiară și digitală printr-o serie de instrumente, inclusiv presa digitală și platformele de comunicare socială, pentru a implica cetățenii și întreprinderile, în special prin intermediul agențiilor publice înființate în acest sens; solicită furnizorilor de servicii financiare să faciliteze într-o mai mare măsură participarea investitorilor mici pe piețele de capital și să sprijine depășirea preferinței lor pentru economii prin crearea unei culturi a capitalului de risc, în conformitate cu profilul lor de risc; |
| --- | --- |

55.

| 56. | subliniază că educația financiară este un instrument pe termen mediu ale cărui efecte sunt limitate din cauza inevitabilelor prejudecăți cognitive, a vitezei schimbării pe piețele financiare și a complexității lor efective; subliniază că educația financiară nu poate înlocui accesul la consultanță financiară profesională fiabilă și imparțială; constată că programele privind participația angajaților la capital sunt printre cele mai eficiente mijloace de creștere a gradului de conștientizare și alfabetizare financiară a cetățenilor adulți din UE; |
| --- | --- |

56.

| 57. | consideră că o cetățenie mai informată și mai bine educată cu privire la problemele financiare este benefică pentru sistemele democratice, contribuie la stabilitatea sistemelor financiare și promovează transparența și obligațiile de informare ale instituțiilor financiare; invită Comisia să propună o revizuire a Recomandării Consiliului „Competențe-cheie pentru învățarea pe tot parcursul vieții” și să introducă alfabetizarea financiară drept competență-cheie de sine stătătoare; încurajează, de asemenea, instituțiile financiare să dezvolte și să pună în aplicare programe care să vizeze extinderea alfabetizării și a capacității financiare, creând oportunități de incluziune financiară pentru toți cetățenii; |
| --- | --- |

57.

| 58. | îndeamnă statele membre, precum și, după caz, autoritățile regionale, locale sau alte autorități competente, să aibă în vedere includerea sau extinderea alfabetizării financiare în toate programele școlare, din învățământul preuniversitar până la cel universitar, cu programe evolutive adaptate nevoilor elevilor și studenților și care să vizeze dezvoltarea autonomiei în domeniul financiar; sugerează că astfel de programe ar trebui să includă cel puțin concepte financiare de bază, cum ar fi dobânda compusă, profituri și anuități și distincția dintre obligațiuni și acțiuni; sugerează includerea alfabetizării financiare în Programul privind evaluarea internațională a elevilor (PISA); |
| --- | --- |

58.

Digitalizarea și datele

| 59. | consideră că digitalizarea serviciilor financiare poate fi un catalizator pentru mobilizarea capitalului și ar putea contribui la depășirea fragmentării piețelor financiare în UE, reducând în același timp obstacolele și mărind eficiența supravegherii; subliniază că digitalizarea nu ar trebui să conducă nici la arbitraj de reglementare și nici la reducerea protecției clienților, la reducerea siguranței sau la riscuri la adresa stabilității financiare; subliniază că un cadru UE cu standarde înalte de securitate cibernetică, inclusiv privind protecția vieții private și a datelor, ar putea contribui la UPC; observă că finanțele digitale au un element puternic de flux de capital care atrage investițiile transfrontaliere; constată că un astfel de cadru al UE ar trebui să fie adecvat în primul rând pentru era digitală și neutru din punct de vedere tehnologic; |
| --- | --- |

59.

| 60. | invită Comisia să acționeze pentru punerea în aplicare a Planului de acțiune pentru finanțele digitale pentru un acces mai bun la serviciile financiare, oferind o selecție mai largă și crescând eficiența operațiunilor; |
| --- | --- |

60.

| 61. | invită Comisia să utilizeze revizuirile viitoare ale regulamentelor privind serviciile financiare pentru a încuraja implicarea investitorilor și a acționarilor prin intermediul instrumentelor digitale; |
| --- | --- |

61.

| 62. | subliniază necesitatea ca piețele europene să poată concura la nivel mondial; invită Comisia să creeze un mediu favorabil pentru produsele financiare inovatoare și competitive ale UE, cu o acoperire globală pentru a atrage capital străin și investiții străine și pentru a promova competitivitatea UE pe piețele mondiale, menținând în același timp un nivel ridicat de reglementare prudențială și stabilitate financiară; reiterează necesitatea unei reprezentări mai simplificate și mai codificate a UE în organizațiile și organismele multilaterale, în concordanță cu Rezoluția Parlamentului European din 12 aprilie 2016 referitoare la rolul UE în cadrul instituțiilor și organismelor financiare, monetare și de reglementare internaționale (8); |
| --- | --- |

62.

| 63. | subliniază că criptoactivele devin un canal de finanțare netradițional pentru IMM-uri, în special pentru ofertele inițiale de monede care au potențialul de a finanța întreprinderi nou-înființate și în curs de extindere inovatoare; insistă în această privință că este nevoie de orientări clare și consecvente la nivelul UE cu privire la aplicabilitatea proceselor existente de reglementare și prudență la criptoactive, care, în conformitate cu legislația UE, sunt considerate instrumente financiare, pentru a le oferi acestora securitate normativă și a evita condiții de concurență inechitabile, alegerea unei instanțe mai favorabile și arbitraj de reglementare pe piața internă; |
| --- | --- |

63.

| 64. | ia act de faptul că s-au dezvoltat structuri de oligopol în domeniul serviciilor financiare și, de asemenea, că unele întreprinderi tehnologice mari au devenit actori importanți pe piața serviciilor financiare; invită Comisia să monitorizeze și să investigheze modul în care avantajele competitive inerente acestor operatori pot denatura concurența pe piață și pot prejudicia interesele consumatorilor și inovarea; subliniază că nu ar trebui să se creeze factori de descurajare pentru a furniza date de piață în primul rând și că ar trebui să se efectueze o analiză cuprinzătoare privind costurile și disponibilitatea datelor de piață pentru toți participanții la piață; |
| --- | --- |

64.

| 65. | subliniază că spațiile de testare pot fi un instrument adecvat pentru consolidarea inovării și a competitivității sectorului serviciilor financiare; subliniază că orice spațiu de testare, inclusiv un spațiu de testare paneuropean, ar trebui să urmărească să obțină un echilibru între obiectivul de stimulare a inovării și stabilității financiare și protecția investitorilor și a consumatorilor, luând în considerare dimensiunea, semnificația sistemică și activitatea transfrontalieră a întreprinderilor în cauză; solicită Comisiei să valorifice experiența acumulată la Forumul european pentru facilitatorii din domeniul inovării pentru a evalua dacă un cadru comun al UE pentru un spațiu de testare paneuropean pentru serviciile financiare ar oferi avantaje suplimentare pentru inovarea financiară; |
| --- | --- |

65.

| 66. | solicită eforturi concentrate pe menținerea unor condiții de concurență echitabile bazate pe accesul transfrontalier la date și un nivel ridicat de protecție a datelor consumatorilor și a confidențialității acestora, garantând că UE este un cadru cu standarde ridicate de securitate cibernetică care să favorizeze UPC; |
| --- | --- |

66.

Rolul UE pe piețele mondiale

| 67. | subliniază că Europa concurează pentru capital pe o piață mondială și că, drept urmare, piețele de capital europene mai profunde, mai integrate, mai bine reglementate, mai stabile, mai eficiente și mai reziliente sunt esențiale pentru protejarea suveranității economice a Europei, pentru încurajarea utilizării monedei euro în țările terțe și pentru atragerea investitorilor străini; consideră că ieșirea Regatului Unit din UE face acest obiectiv și mai important și că ar trebui urmărit în conformitate cu criterii transparente bazate pe reguli și nu de la caz la caz; |
| --- | --- |

67.

| 68. | reiterează faptul că legislația UE prevede posibilitatea de a considera normele țărilor terțe ca fiind echivalente pe baza unei analize tehnice, proporționale și bazate pe riscuri și că astfel de decizii ar trebui luate printr-un act delegat; reamintește că UE poate retrage în mod unilateral orice decizie de echivalență și că orice deviere de la standardele de reglementare ale UE ar trebui monitorizată îndeaproape; invită Comisia, în cooperare cu autoritățile europene de supraveghere, și, după caz, cu ANC să instituie un sistem dinamic de monitorizare a regimurilor de echivalență în cazul existenței unor divergențe de reglementare și de supraveghere cu țări terțe care ar putea implica riscuri potențiale pentru UE în ceea ce privește stabilitatea financiară, transparența pieței, integritatea pieței, protecția investitorilor și a consumatorilor și condiții de concurență echitabile; subliniază că Comisia ar trebui să dispună de proceduri de urgență pentru retragerea deciziilor de echivalență în cazul în care este necesar să acționeze rapid, ținând cont de consecințele potențiale ale retragerii de urgență a unei decizii de echivalență; subliniază necesitatea de a se asigura că supraveghetorii UE au competențe directe de supraveghere în cazul în care activitățile anumitor întreprinderi din țări terțe recunoscute în cadrul de echivalență al UE pot afecta stabilitatea financiară, piețele ordonate sau protecția investitorilor; |
| --- | --- |

68.

| 69. | reamintește necesitatea de a asigura interoperabilitatea cadrului de reglementare al UE cu principii convenite la nivel internațional în cadrul Comitetului de la Basel pentru supraveghere bancară și al Consiliului pentru Stabilitate Financiară; |
| --- | --- |

69.

| 70. | solicită luarea de măsuri pentru a consolida rolul internațional și utilizarea monedei euro, prin finalizarea uniunii economice și monetare, a UPC și a uniunii bancare, prin sprijinirea elaborării unor indicatori de referință europeni pentru piețele de mărfuri, precum și prin consolidarea rolului monedei euro ca monedă de referință; |
| --- | --- |

70.

| 71. | consideră că, în cadrul relațiilor viitoare cu Regatul Unit, ar trebui garantate condiții de concurență echitabile după perioada de tranziție, promovând astfel stabilitatea piețelor financiare ale UE; |
| --- | --- |

71.

| 72. | încurajează sectorul financiar al UE să se pregătească pentru numeroasele provocări tehnice legate de transferul activităților comerciale de la Londra în UE; reamintește că BCE, CERS, AES și Comisia Europeană au concluzionat că participanții pe piață ar avea nevoie de cel puțin 18 luni pentru a-și reduce în mod semnificativ expunerea la contrapărțile centrale din Regatul Unit; ia act, în acest context, de decizia Comisiei de a acorda Regatului Unit un statut de echivalență pe o perioadă de 18 luni în cazul unui Brexit fără acord; reamintește că deciziile de echivalență pot fi retrase unilateral în orice moment de către Comisie, în special în cazul în care cadrele țărilor terțe diferă, iar condițiile de echivalență nu mai sunt îndeplinite; |
| --- | --- |

72.

o

o o

| 73. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, autorităților europene de supraveghere și Băncii Centrale Europene. |
| --- | --- |

73.

---

(1)  JO C 265, 11.8.2017, p. 76.

(2)  JO C 11, 12.1.2018, p. 24.

(3)  Texte adoptate, P9_TA(2020)0165.

(4)  Raportul anual privind IMM-urile europene 2018/2019 elaborat de Comisia Europeană.

(5)  A se vedea, de exemplu: https://2degrees-investing.org/wp-content/uploads/2020/03/A-Large-Majority-of-Retail-Clients-Want-to-Invest-Sustainably.pdf

(6)  Regulamentul (UE) nr. 345/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 aprilie 2013 privind fondurile europene cu capital de risc (JO L 115, 25.4.2013, p. 1).

(7)  JO L 123, 19.5.2015, p. 98.

(8)  JO C 58, 15.2.2018, p. 76.

---

| 29.9.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 395/101 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 395/101

---

P9_TA(2020)0267

Consolidarea Garanției pentru tineret

Rezoluția Parlamentului European din 8 octombrie 2020 referitoare la Garanția pentru tineret (2020/2764(RSP))

(2021/C 395/12)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 3 alineatul (3) din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE) și articolele 145, 147 și 149 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 3 alineatul (3) din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE) și articolele 145, 147 și 149 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE),

| — | având în vedere Pilonul european al drepturilor sociale (EPSR) proclamat de Parlament, Consiliu și de Comisie în noiembrie 2017, în special principiul 4, „Sprijinul activ pentru ocuparea forței de muncă”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Pilonul european al drepturilor sociale (EPSR) proclamat de Parlament, Consiliu și de Comisie în noiembrie 2017, în special principiul 4, „Sprijinul activ pentru ocuparea forței de muncă”,

| — | având în vedere concluziile Consiliului European din 17-21 iulie 2020, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului European din 17-21 iulie 2020,

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1304/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind Fondul social european și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1081/2006 al Consiliului (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1304/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind Fondul social european și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1081/2006 al Consiliului (1),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2015/779 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 mai 2015 de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1304/2013, în ceea ce privește acordarea unei sume de prefinanțare inițială suplimentară către programele operaționale sprijinite de Inițiativa „Locuri de muncă pentru tineri” (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2015/779 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 mai 2015 de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1304/2013, în ceea ce privește acordarea unei sume de prefinanțare inițială suplimentară către programele operaționale sprijinite de Inițiativa „Locuri de muncă pentru tineri” (2),

| — | având în vedere Decizia (UE) 2019/1181 a Consiliului din 8 iulie 2019 privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia (UE) 2019/1181 a Consiliului din 8 iulie 2019 privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (3),

| — | având în vedere Recomandarea Consiliului din 22 aprilie 2013 privind înființarea unei garanții pentru tineret (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Recomandarea Consiliului din 22 aprilie 2013 privind înființarea unei garanții pentru tineret (4),

| — | având în vedere Rapoartele speciale ale Curții de Conturi Europene (CCE) nr. 3/2015 intitulat „Garanția pentru tineret instituită de UE: primele măsuri au fost adoptate, dar se prefigurează riscuri în ceea ce privește implementarea”, nr. 17/2015 intitulat „Sprijinul acordat de Comisie în contextul echipelor de acțiune pentru tineri: s-a reușit o redirecționare a fondurilor în cadrul FSE, însă nu s-a pus un accent suficient pe rezultate” și nr. 5/2017 intitulat „Șomajul în rândul tinerilor – au reușit politicile UE să schimbe situația? O evaluare a Garanției pentru tineret și a Inițiativei privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rapoartele speciale ale Curții de Conturi Europene (CCE) nr. 3/2015 intitulat „Garanția pentru tineret instituită de UE: primele măsuri au fost adoptate, dar se prefigurează riscuri în ceea ce privește implementarea”, nr. 17/2015 intitulat „Sprijinul acordat de Comisie în contextul echipelor de acțiune pentru tineri: s-a reușit o redirecționare a fondurilor în cadrul FSE, însă nu s-a pus un accent suficient pe rezultate” și nr. 5/2017 intitulat „Șomajul în rândul tinerilor – au reușit politicile UE să schimbe situația? O evaluare a Garanției pentru tineret și a Inițiativei privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor”,

| — | având în vedere documentul de lucru nr. 4/2015 al Biroului Internațional al Muncii (ILO) intitulat „Programul Garanția pentru tineret în Europa: caracteristici, implementare și provocări” și raportul Eurofound din 2015 intitulat „Incluziunea socială a tinerilor”, |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru nr. 4/2015 al Biroului Internațional al Muncii (ILO) intitulat „Programul Garanția pentru tineret în Europa: caracteristici, implementare și provocări” și raportul Eurofound din 2015 intitulat „Incluziunea socială a tinerilor”,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 1 iulie 2020 intitulată „Sprijinirea ocupării forței de muncă în rândul tinerilor: o punte către locuri de muncă pentru generația viitoare” (COM(2020)0276), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 1 iulie 2020 intitulată „Sprijinirea ocupării forței de muncă în rândul tinerilor: o punte către locuri de muncă pentru generația viitoare” (COM(2020)0276),

| — | având în vedere propunerea Comisiei de recomandare a Consiliului privind „O punte către locuri de muncă – consolidarea Garanției pentru tineret” și de înlocuire a Recomandării Consiliului din 22 aprilie 2013 privind înființarea unei garanții pentru tineret (COM(2020)0277) și documentul de lucru al serviciilor Comisiei care o însoțește (SWD(2020)0124), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei de recomandare a Consiliului privind „O punte către locuri de muncă – consolidarea Garanției pentru tineret” și de înlocuire a Recomandării Consiliului din 22 aprilie 2013 privind înființarea unei garanții pentru tineret (COM(2020)0277) și documentul de lucru al serviciilor Comisiei care o însoțește (SWD(2020)0124),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 22 mai 2018 intitulată „Implicarea, conectarea și responsabilizarea tinerilor: o nouă strategie a UE pentru tineret” (COM(2018)0269) și rezoluția Consiliului din 15 noiembrie 2018 referitoare la Strategia Uniunii Europene pentru tineret pe perioada 2019-2027 (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 22 mai 2018 intitulată „Implicarea, conectarea și responsabilizarea tinerilor: o nouă strategie a UE pentru tineret” (COM(2018)0269) și rezoluția Consiliului din 15 noiembrie 2018 referitoare la Strategia Uniunii Europene pentru tineret pe perioada 2019-2027 (5),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 4 octombrie 2016 intitulată „Garanția pentru tineret și Inițiativa privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor, după trei ani” (COM(2016)0646), și documentul de lucru al serviciilor Comisiei care o însoțește (SWD(2016)0323), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 4 octombrie 2016 intitulată „Garanția pentru tineret și Inițiativa privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor, după trei ani” (COM(2016)0646), și documentul de lucru al serviciilor Comisiei care o însoțește (SWD(2016)0323),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 23 iulie 2020 referitoare la concluziile reuniunii extraordinare a Consiliului European din 17-21 iulie 2020 (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 23 iulie 2020 referitoare la concluziile reuniunii extraordinare a Consiliului European din 17-21 iulie 2020 (6),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 18 ianuarie 2018 referitoare la punerea în aplicare în statele membre a Inițiativei privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 18 ianuarie 2018 referitoare la punerea în aplicare în statele membre a Inițiativei privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor (7),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 24 octombrie 2017 referitoare la controlul cheltuielilor și monitorizarea raportului cost-eficacitate al Garanției pentru tineret a UE (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 24 octombrie 2017 referitoare la controlul cheltuielilor și monitorizarea raportului cost-eficacitate al Garanției pentru tineret a UE (8),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 16 ianuarie 2013 referitoare la înființarea unei garanții pentru tineret (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 16 ianuarie 2013 referitoare la înființarea unei garanții pentru tineret (9),

| — | având în vedere întrebările adresate Consiliului și Comisiei în legătură cu consolidarea Garanției pentru tineret (O-000058/2020 – B9-0018/2020 și O-000059/2020 – B9-0019/2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere întrebările adresate Consiliului și Comisiei în legătură cu consolidarea Garanției pentru tineret (O-000058/2020 – B9-0018/2020 și O-000059/2020 – B9-0019/2020),

| — | având în vedere articolul 136 alineatul (5) și articolul 132 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 136 alineatul (5) și articolul 132 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere propunerea de rezoluție prezentată de Comisia pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale, |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de rezoluție prezentată de Comisia pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale,

| A. | întrucât, de la înființarea sa în 2013, Garanția pentru tineret a creat oportunități și a ajutat peste 24 de milioane de tineri să își găsească un loc de muncă sau să participe la un program de formare continuă, de stagiu sau ucenicie; întrucât, înainte de criza provocată de COVID-19, rata șomajului în rândul tinerilor (15-24 de ani) era, în medie, de 14,9 %, față de nivelul său maxim de 24,4 % din 2013; întrucât această rată este în continuare de peste două ori mai mare decât rata generală a șomajului (6,5 %); întrucât ponderea muncii atipice este foarte ridicată în rândul tinerilor, 43,8 % dintre aceștia fiind angajați temporar pe întreg teritoriul UE; întrucât rata medie a șomajului în rândul tinerilor maschează diferențe enorme între statele membre, rata șomajului în rândul persoanelor cu vârsta sub 25 de ani fiind de 40,8 % în Spania (iunie 2020) și de 33,6 % în Grecia (aprilie 2020); întrucât prea mulți tineri au locuri de muncă precare și un număr prea mare de tineri este nevoit să își părăsească regiunea sau țara pentru a găsi un loc de muncă decent; |
| --- | --- |

A.

întrucât, de la înființarea sa în 2013, Garanția pentru tineret a creat oportunități și a ajutat peste 24 de milioane de tineri să își găsească un loc de muncă sau să participe la un program de formare continuă, de stagiu sau ucenicie; întrucât, înainte de criza provocată de COVID-19, rata șomajului în rândul tinerilor (15-24 de ani) era, în medie, de 14,9 %, față de nivelul său maxim de 24,4 % din 2013; întrucât această rată este în continuare de peste două ori mai mare decât rata generală a șomajului (6,5 %); întrucât ponderea muncii atipice este foarte ridicată în rândul tinerilor, 43,8 % dintre aceștia fiind angajați temporar pe întreg teritoriul UE; întrucât rata medie a șomajului în rândul tinerilor maschează diferențe enorme între statele membre, rata șomajului în rândul persoanelor cu vârsta sub 25 de ani fiind de 40,8 % în Spania (iunie 2020) și de 33,6 % în Grecia (aprilie 2020); întrucât prea mulți tineri au locuri de muncă precare și un număr prea mare de tineri este nevoit să își părăsească regiunea sau țara pentru a găsi un loc de muncă decent;

| B. | întrucât este recunoscut faptul că Garanția pentru tineret a dat un impuls reformelor structurale în serviciile publice de ocupare a forței de muncă și în sistemele de educație din statele membre; întrucât, cu toate acestea, în fazele inițiale, implementarea acesteia de către statele membre a fost destul de lentă și neuniformă, iar părțile interesate și tinerii au subliniat diverse deficiențe în ceea ce privește conceperea și funcționarea sa în practică; întrucât, în Raportul său special nr. 5/2017, Curtea de Conturi Europeană a criticat progresele modeste ale Garanției pentru tineret, concluzionând că contribuția Inițiativei privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor la realizarea obiectivelor Garanției pentru tineret în cele cinci state membre vizitate a fost foarte limitată în momentul auditului și că, la peste trei ani de la adoptarea recomandării Consiliului, situația nu este pe măsura așteptărilor inițiale formulate cu ocazia lansării Garanției pentru tineret, care viza asigurarea unei oferte de calitate tuturor tinerilor NEET – adică tinerii care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare – în termen de patru luni; întrucât Comisia și statele membre au introdus progresiv modificări și au ameliorat orientările acestui program, transformând Garanția pentru tineret și Inițiativa privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor în instrumente esențiale pentru combaterea șomajului în rândul tinerilor în UE; |
| --- | --- |

B.

întrucât este recunoscut faptul că Garanția pentru tineret a dat un impuls reformelor structurale în serviciile publice de ocupare a forței de muncă și în sistemele de educație din statele membre; întrucât, cu toate acestea, în fazele inițiale, implementarea acesteia de către statele membre a fost destul de lentă și neuniformă, iar părțile interesate și tinerii au subliniat diverse deficiențe în ceea ce privește conceperea și funcționarea sa în practică; întrucât, în Raportul său special nr. 5/2017, Curtea de Conturi Europeană a criticat progresele modeste ale Garanției pentru tineret, concluzionând că contribuția Inițiativei privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor la realizarea obiectivelor Garanției pentru tineret în cele cinci state membre vizitate a fost foarte limitată în momentul auditului și că, la peste trei ani de la adoptarea recomandării Consiliului, situația nu este pe măsura așteptărilor inițiale formulate cu ocazia lansării Garanției pentru tineret, care viza asigurarea unei oferte de calitate tuturor tinerilor NEET – adică tinerii care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare – în termen de patru luni; întrucât Comisia și statele membre au introdus progresiv modificări și au ameliorat orientările acestui program, transformând Garanția pentru tineret și Inițiativa privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor în instrumente esențiale pentru combaterea șomajului în rândul tinerilor în UE;

| C. | întrucât combaterea șomajului în rândul tinerilor este o prioritate politică împărtășită de Parlament, de Comisie și de statele membre, precum și o prioritate ce contribuie la îndeplinirea obiectivului Uniunii în materie de creștere economică durabilă și creare de locuri de muncă de calitate, fiind totodată conformă cu Pilonul european al drepturilor sociale; |
| --- | --- |

C.

întrucât combaterea șomajului în rândul tinerilor este o prioritate politică împărtășită de Parlament, de Comisie și de statele membre, precum și o prioritate ce contribuie la îndeplinirea obiectivului Uniunii în materie de creștere economică durabilă și creare de locuri de muncă de calitate, fiind totodată conformă cu Pilonul european al drepturilor sociale;

| D. | întrucât Președinta Comisiei, Ursula von der Leyen, a declarat, în prezentarea priorităților sale politice, că va transforma Garanția pentru tineret într-un instrument permanent de combatere a șomajului în rândul tinerilor și că acest program ar trebui să beneficieze de un buget mai mare și să aibă un mecanism de raportare periodică, pentru a garanta realizarea obiectivelor stabilite în fiecare stat membru; |
| --- | --- |

D.

întrucât Președinta Comisiei, Ursula von der Leyen, a declarat, în prezentarea priorităților sale politice, că va transforma Garanția pentru tineret într-un instrument permanent de combatere a șomajului în rândul tinerilor și că acest program ar trebui să beneficieze de un buget mai mare și să aibă un mecanism de raportare periodică, pentru a garanta realizarea obiectivelor stabilite în fiecare stat membru;

| E. | întrucât pandemia de COVID-19 a declanșat o criză economică și socială fără precedent, în urma căreia ratele șomajului în UE sunt în creștere și milioane de oameni riscă să își piardă locul de muncă; întrucât, în iunie 2020, rata șomajului în rândul tinerilor era de 16,8 % în UE, și se așteaptă în continuare o creștere semnificativă a acestei cifre, având în vedere că tinerii riscă să fie cel mai dur afectați, așa cum s-a întâmplat în timpul crizei din 2008; întrucât ratele ridicate ale șomajului în rândul tinerilor sunt în detrimentul acestei categorii, având adesea „efecte destructive” permanente; întrucât aceste efecte negative vor fi resimțite în special în rândul tinerilor șomeri de lungă durată, al căror număr este în creștere, și de către societate în ansamblu, necesitând, prin urmare, eforturi decisive și eficient țintite la nivelul politicilor; întrucât investițiile în capitalul uman al tinerilor europeni vor contribui la consolidarea economiilor și societăților europene și la creșterea gradului de incluziune și reziliență a acestora; întrucât o forță de muncă calificată, creativă și inovatoare este o condiție fundamentală pentru o Europă competitivă; |
| --- | --- |

E.

întrucât pandemia de COVID-19 a declanșat o criză economică și socială fără precedent, în urma căreia ratele șomajului în UE sunt în creștere și milioane de oameni riscă să își piardă locul de muncă; întrucât, în iunie 2020, rata șomajului în rândul tinerilor era de 16,8 % în UE, și se așteaptă în continuare o creștere semnificativă a acestei cifre, având în vedere că tinerii riscă să fie cel mai dur afectați, așa cum s-a întâmplat în timpul crizei din 2008; întrucât ratele ridicate ale șomajului în rândul tinerilor sunt în detrimentul acestei categorii, având adesea „efecte destructive” permanente; întrucât aceste efecte negative vor fi resimțite în special în rândul tinerilor șomeri de lungă durată, al căror număr este în creștere, și de către societate în ansamblu, necesitând, prin urmare, eforturi decisive și eficient țintite la nivelul politicilor; întrucât investițiile în capitalul uman al tinerilor europeni vor contribui la consolidarea economiilor și societăților europene și la creșterea gradului de incluziune și reziliență a acestora; întrucât o forță de muncă calificată, creativă și inovatoare este o condiție fundamentală pentru o Europă competitivă;

| F. | întrucât tinerii sunt dezavantajați în mod disproporționat de o criză economică (10); întrucât contracararea crizei economice create de pandemia de COVID-19 va fi esențială pentru a evita ratele ridicate ale șomajului în rândul tinerilor; întrucât unul din șase tineri care erau angajați înaintea pandemiei de COVID-19 și-a pierdut locul de muncă sau a fost concediat; întrucât timpul de lucru al tinerilor angajați a scăzut cu aproape un sfert, iar doi din cinci tineri au raportat o reducere a venitului lor, iar cei din țările cu venituri inferioare sunt cei mai afectați, atât în ceea ce privește timpul de lucru, cât și veniturile; |
| --- | --- |

F.

întrucât tinerii sunt dezavantajați în mod disproporționat de o criză economică (10); întrucât contracararea crizei economice create de pandemia de COVID-19 va fi esențială pentru a evita ratele ridicate ale șomajului în rândul tinerilor; întrucât unul din șase tineri care erau angajați înaintea pandemiei de COVID-19 și-a pierdut locul de muncă sau a fost concediat; întrucât timpul de lucru al tinerilor angajați a scăzut cu aproape un sfert, iar doi din cinci tineri au raportat o reducere a venitului lor, iar cei din țările cu venituri inferioare sunt cei mai afectați, atât în ceea ce privește timpul de lucru, cât și veniturile;

| G. | întrucât măsurile de carantină au cauzat o perturbare bruscă a educației formale și informale a tinerilor, a formărilor, a stagiilor și a uceniciilor, precum și a locurilor de muncă, afectând veniturile, potențialul de a realiza venituri și bunăstarea acestora, inclusiv sănătatea, și în special sănătatea lor psihică; întrucât măsurile privind șomajul în rândul tinerilor ar trebui să se ocupe de caracterul multidimensional al problemei; |
| --- | --- |

G.

întrucât măsurile de carantină au cauzat o perturbare bruscă a educației formale și informale a tinerilor, a formărilor, a stagiilor și a uceniciilor, precum și a locurilor de muncă, afectând veniturile, potențialul de a realiza venituri și bunăstarea acestora, inclusiv sănătatea, și în special sănătatea lor psihică; întrucât măsurile privind șomajul în rândul tinerilor ar trebui să se ocupe de caracterul multidimensional al problemei;

| H. | întrucât tinerii cu dizabilități au fost foarte grav afectați de efectele pandemiei și se confruntă în prezent cu un risc și mai mare de excluziune socioeconomică; întrucât este necesar să se pună în aplicare măsuri specifice pentru a sprijini integrarea lor pe piața muncii și pentru a asigura accesul acestora la servicii de calitate, garantând, totodată, că nu se confruntă cu discriminări sau obstacole de orice fel, inclusiv financiare; |
| --- | --- |

H.

întrucât tinerii cu dizabilități au fost foarte grav afectați de efectele pandemiei și se confruntă în prezent cu un risc și mai mare de excluziune socioeconomică; întrucât este necesar să se pună în aplicare măsuri specifice pentru a sprijini integrarea lor pe piața muncii și pentru a asigura accesul acestora la servicii de calitate, garantând, totodată, că nu se confruntă cu discriminări sau obstacole de orice fel, inclusiv financiare;

| I. | întrucât există o mai mare probabilitate ca tinerii să fie concediați din cauza faptului că, de cele mai multe ori, lucrează în economia informală, în forme de muncă atipice, fără protecție socială sau cu o protecție socială redusă și nu au experiență profesională; |
| --- | --- |

I.

întrucât există o mai mare probabilitate ca tinerii să fie concediați din cauza faptului că, de cele mai multe ori, lucrează în economia informală, în forme de muncă atipice, fără protecție socială sau cu o protecție socială redusă și nu au experiență profesională;

| J. | întrucât ponderea muncii atipice, cum ar fi munca pe platformele digitale sau munca ocazională („gig work”), este foarte ridicată în rândul tinerilor, iar munca atipică oferă o siguranță a locului de muncă mai redusă și un acces limitat sau inexistent la protecție socială, ceea ce crește probabilitatea ca tinerii să devină șomeri în timpul unei crize precum cea de COVID-19, limitându-le totodată accesul la protecție socială; |
| --- | --- |

J.

întrucât ponderea muncii atipice, cum ar fi munca pe platformele digitale sau munca ocazională („gig work”), este foarte ridicată în rândul tinerilor, iar munca atipică oferă o siguranță a locului de muncă mai redusă și un acces limitat sau inexistent la protecție socială, ceea ce crește probabilitatea ca tinerii să devină șomeri în timpul unei crize precum cea de COVID-19, limitându-le totodată accesul la protecție socială;

| K. | întrucât este esențial să se evidențieze diferența dintre nivelurile șomajului și ale inactivității pentru o mai bună înțelegere a incidenței crizei în rândul tinerilor, deoarece o creștere a populației inactive poate determina și o reducere a statistică a șomajului; întrucât mai multe state membre au înregistrat o creștere mai mare a populației inactive decât a celei aflate în șomaj, atât din cauza faptului că în timpul crizei oamenii au încetat să mai caute un loc de muncă, cât și din cauza introducerii unor măsuri publice de ocupare a forței de muncă, cum ar fi șomajul tehnic și blocarea concedierilor; |
| --- | --- |

K.

întrucât este esențial să se evidențieze diferența dintre nivelurile șomajului și ale inactivității pentru o mai bună înțelegere a incidenței crizei în rândul tinerilor, deoarece o creștere a populației inactive poate determina și o reducere a statistică a șomajului; întrucât mai multe state membre au înregistrat o creștere mai mare a populației inactive decât a celei aflate în șomaj, atât din cauza faptului că în timpul crizei oamenii au încetat să mai caute un loc de muncă, cât și din cauza introducerii unor măsuri publice de ocupare a forței de muncă, cum ar fi șomajul tehnic și blocarea concedierilor;

| L. | întrucât contractele cu venituri scăzute și contractele precare, activitățile independente fictive, lipsa unei protecții sociale de bază și practicile discriminatorii pe criterii de vârstă sunt condițiile de muncă cu care se confruntă milioane de tineri; întrucât rata tinerilor inactivi a crescut în majoritatea statelor membre și întrucât, în rândul tinerilor NEET, în această perioadă s-a accentuat și disparitatea de gen; întrucât mulți tineri alternează perioadele de muncă cu perioadele de șomaj sau inactivitate sau sunt blocați în forme de muncă atipice precare; întrucât tinerii sunt mai expuși decât alte categorii la riscul de a-și pierde locul de muncă din cauza automatizării; |
| --- | --- |

L.

întrucât contractele cu venituri scăzute și contractele precare, activitățile independente fictive, lipsa unei protecții sociale de bază și practicile discriminatorii pe criterii de vârstă sunt condițiile de muncă cu care se confruntă milioane de tineri; întrucât rata tinerilor inactivi a crescut în majoritatea statelor membre și întrucât, în rândul tinerilor NEET, în această perioadă s-a accentuat și disparitatea de gen; întrucât mulți tineri alternează perioadele de muncă cu perioadele de șomaj sau inactivitate sau sunt blocați în forme de muncă atipice precare; întrucât tinerii sunt mai expuși decât alte categorii la riscul de a-și pierde locul de muncă din cauza automatizării;

| M. | întrucât femeile, în special femeile tinere, suferă o discriminare dublă, atât din cauza vârstei, cât și a faptului că sunt femei, dat fiind dezechilibrul îngrijorător existent pe piața muncii; |
| --- | --- |

M.

întrucât femeile, în special femeile tinere, suferă o discriminare dublă, atât din cauza vârstei, cât și a faptului că sunt femei, dat fiind dezechilibrul îngrijorător existent pe piața muncii;

| N. | întrucât pandemia ar putea adânci inegalitățile în societate, inclusiv decalajul digital, care rămâne o problemă serioasă la nivelul UE și în statele membre; întrucât lipsa unui acces corespunzător la internet în bandă largă și la un echipament informatic adecvat pentru tineri în general, precum și în contextul școlarizării și al muncii la distanță, ar putea duce la creșterea inegalităților, a excluderii și discriminării; |
| --- | --- |

N.

întrucât pandemia ar putea adânci inegalitățile în societate, inclusiv decalajul digital, care rămâne o problemă serioasă la nivelul UE și în statele membre; întrucât lipsa unui acces corespunzător la internet în bandă largă și la un echipament informatic adecvat pentru tineri în general, precum și în contextul școlarizării și al muncii la distanță, ar putea duce la creșterea inegalităților, a excluderii și discriminării;

| O. | întrucât criza anterioară a arătat că, în cazul în care tinerii nu beneficiază de stagii și locuri de muncă de calitate – bazate pe acorduri scrise și condiții decente de muncă, inclusiv un salariu de subzistență, consiliere și orientare în carieră și formare continuă – va exista din nou un risc ridicat ca aceștia să fie nevoiți să accepte locuri de muncă precare, să își părăsească țara pentru a găsi un loc de muncă sau să se înscrie la cursuri de instruire sau de formare, chiar dacă sunt în căutarea unui loc de muncă real; |
| --- | --- |

O.

întrucât criza anterioară a arătat că, în cazul în care tinerii nu beneficiază de stagii și locuri de muncă de calitate – bazate pe acorduri scrise și condiții decente de muncă, inclusiv un salariu de subzistență, consiliere și orientare în carieră și formare continuă – va exista din nou un risc ridicat ca aceștia să fie nevoiți să accepte locuri de muncă precare, să își părăsească țara pentru a găsi un loc de muncă sau să se înscrie la cursuri de instruire sau de formare, chiar dacă sunt în căutarea unui loc de muncă real;

| P. | întrucât calitatea slabă a ofertelor Garanției pentru tineret este una dintre cele mai importante deficiențe ale sale; întrucât stagiile oferite în cadrul Garanției pentru tineret trebuie nu numai să fie remunerate ci și limitate ca durată și număr, astfel încât tinerii să nu fie blocați în stagii repetate la nesfârșit și exploatați ca mână de lucru ieftină sau chiar gratuită, lipsiți de protecție socială și drepturi la pensie; întrucât studiile arată că tinerii din generația actuală își găsesc primul loc de muncă adevărat în jurul vârstei de 30 de ani; |
| --- | --- |

P.

întrucât calitatea slabă a ofertelor Garanției pentru tineret este una dintre cele mai importante deficiențe ale sale; întrucât stagiile oferite în cadrul Garanției pentru tineret trebuie nu numai să fie remunerate ci și limitate ca durată și număr, astfel încât tinerii să nu fie blocați în stagii repetate la nesfârșit și exploatați ca mână de lucru ieftină sau chiar gratuită, lipsiți de protecție socială și drepturi la pensie; întrucât studiile arată că tinerii din generația actuală își găsesc primul loc de muncă adevărat în jurul vârstei de 30 de ani;

| Q. | întrucât generația actuală de tineri este înalt calificată; întrucât calificarea, recalificarea și perfecționarea profesională nu constituie singurul răspuns la lipsa locurilor de muncă pentru tineri; întrucât crearea de locuri de muncă de calitate și durabile, pe de altă parte, este un factor esențial al stabilității lor; |
| --- | --- |

Q.

întrucât generația actuală de tineri este înalt calificată; întrucât calificarea, recalificarea și perfecționarea profesională nu constituie singurul răspuns la lipsa locurilor de muncă pentru tineri; întrucât crearea de locuri de muncă de calitate și durabile, pe de altă parte, este un factor esențial al stabilității lor;

| R. | întrucât programele de ocupare a forței de muncă pot avea un efect asupra șomajului, dar nu pot înlocui eforturile mai ample de a încuraja piețele forței de muncă mai flexibile; întrucât obstacolele de pe piața muncii au efecte deosebit de nocive asupra tinerilor, conducând la creșterea ratei șomajului și la vulnerabilitatea noilor generații; întrucât studiile (11) au demonstrat că sunt necesare atât politici active în domeniul pieței forței de muncă, cât și sisteme de protecție socială bazate pe pragul riscului de sărăcie, pentru a evita o situație în care măsurile se limitează la a redistribui oportunitățile de angajare ca un joc cu sumă nulă între subgrupurile de persoane vulnerabile; |
| --- | --- |

R.

întrucât programele de ocupare a forței de muncă pot avea un efect asupra șomajului, dar nu pot înlocui eforturile mai ample de a încuraja piețele forței de muncă mai flexibile; întrucât obstacolele de pe piața muncii au efecte deosebit de nocive asupra tinerilor, conducând la creșterea ratei șomajului și la vulnerabilitatea noilor generații; întrucât studiile (11) au demonstrat că sunt necesare atât politici active în domeniul pieței forței de muncă, cât și sisteme de protecție socială bazate pe pragul riscului de sărăcie, pentru a evita o situație în care măsurile se limitează la a redistribui oportunitățile de angajare ca un joc cu sumă nulă între subgrupurile de persoane vulnerabile;

| S. | întrucât orientările din 2019 pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre fac apel la acestea să trateze în continuare problema șomajului în rândul tinerilor și problema tinerilor NEET, prin prevenirea abandonului școlar timpuriu de către tineri și prin îmbunătățiri structurale ale tranziției de la școală la muncă, inclusiv prin implementarea integrală a Garanției pentru tineret; |
| --- | --- |

S.

întrucât orientările din 2019 pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre fac apel la acestea să trateze în continuare problema șomajului în rândul tinerilor și problema tinerilor NEET, prin prevenirea abandonului școlar timpuriu de către tineri și prin îmbunătățiri structurale ale tranziției de la școală la muncă, inclusiv prin implementarea integrală a Garanției pentru tineret;

| T. | întrucât propunerea de recomandare a Consiliului privind consolidarea Garanției pentru tineret se bazează pe experiența și lecțiile învățate din punerea în aplicare a Garanției pentru tineret începând din 2013 și vizează un număr mai mare de tineri, plaja de vârstă fiind extinsă pentru a include toate persoanele sub 30 ani, ajutându-le să își dezvolte competențele și să câștige experiență profesională, în cadrul unui sistem modernizat de educație și formare profesională; |
| --- | --- |

T.

întrucât propunerea de recomandare a Consiliului privind consolidarea Garanției pentru tineret se bazează pe experiența și lecțiile învățate din punerea în aplicare a Garanției pentru tineret începând din 2013 și vizează un număr mai mare de tineri, plaja de vârstă fiind extinsă pentru a include toate persoanele sub 30 ani, ajutându-le să își dezvolte competențele și să câștige experiență profesională, în cadrul unui sistem modernizat de educație și formare profesională;

| U. | întrucât, pentru următoarea perioadă de programare 2021-2027, Garanția pentru tineret va fi finanțată prin intermediul Fondului social european Plus (FSE+), care include în prezent Inițiativa privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor, principalul program de finanțare al Garanției pentru tineret; întrucât instrumentul de redresare „Next Generation EU”, prin intermediul Mecanismului de redresare și de reziliență și al inițiativei REACT-EU, va oferi sprijin suplimentar pentru măsurile de ocupare a forței de muncă în rândul tinerilor; întrucât investițiile în educație și formare, care sunt aliniate la tranzițiile digitale și la tranzițiile „verzi”, vor fi finanțate din Fondul european de dezvoltare regională; întrucât, la cerere și după îndeplinirea unor criterii predefinite, statele membre pot obține resurse din instrumentul de sprijin tehnic pentru a finanța etapele de pregătire și de punere în aplicare a reformelor structurale, printre alte măsuri, în domeniul educației și formării profesionale și al politicilor privind piața muncii, |
| --- | --- |

U.

întrucât, pentru următoarea perioadă de programare 2021-2027, Garanția pentru tineret va fi finanțată prin intermediul Fondului social european Plus (FSE+), care include în prezent Inițiativa privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor, principalul program de finanțare al Garanției pentru tineret; întrucât instrumentul de redresare „Next Generation EU”, prin intermediul Mecanismului de redresare și de reziliență și al inițiativei REACT-EU, va oferi sprijin suplimentar pentru măsurile de ocupare a forței de muncă în rândul tinerilor; întrucât investițiile în educație și formare, care sunt aliniate la tranzițiile digitale și la tranzițiile „verzi”, vor fi finanțate din Fondul european de dezvoltare regională; întrucât, la cerere și după îndeplinirea unor criterii predefinite, statele membre pot obține resurse din instrumentul de sprijin tehnic pentru a finanța etapele de pregătire și de punere în aplicare a reformelor structurale, printre alte măsuri, în domeniul educației și formării profesionale și al politicilor privind piața muncii,

| 1. | salută propunerea de recomandare a Consiliului privind consolidarea Garanției pentru tineret și intenția Comisiei de a introduce îmbunătățiri structurale pe baza lecțiilor învățate din criza financiară din 2008 și din implementarea acestui instrument; reamintește că o recomandare a Consiliului nu are caracter obligatoriu pentru statele membre; subliniază faptul că nu toate statele membre au urmat recomandarea Consiliului, ceea ce are drept efect lăsarea tinerilor în urmă; consideră că este momentul ca Garanția pentru tineret să devină obligatorie, și nu voluntară; invită din nou Comisia să propună un instrument de garanție pentru tineret cu caracter obligatoriu pentru toate statele membre; |
| --- | --- |

1.

| 2. | subliniază că este necesară o abordare multidimensională pentru combaterea șomajului în rândul tinerilor, care să cuprindă politici active și pasive în domeniul pieței forței de muncă și un acces efectiv la măsuri de incluziune socială și la servicii sociale, medicale și locative pentru tineri, pentru a asigura calitatea și sustenabilitatea acestor acțiuni; |
| --- | --- |

2.

| 3. | subliniază că o Garanție pentru tineret consolidată ar trebui să remedieze deficiențele abordării anterioare, care s-a bazat pe capacitatea de inserție profesională, și trebuie să fie concepută ca un mijloc de a asigura, într-un termen rezonabil, locuri de muncă de calitate și permanente pentru toți tinerii implicați; reiterează faptul că Garanția pentru tineret nu ar trebui să instituționalizeze munca precară în rândul tinerilor, în special printr-un statut atipic care are drept consecințe salarii extrem de mici, lipsa protecției sociale, lipsa siguranței locului de muncă, activitate independentă fictivă și înlocuirea activității remunerate reale cu locuri de muncă precare; |
| --- | --- |

3.

| 4. | salută faptul că Garanția pentru tineret consolidată va acoperi o plajă de vârstă mai largă pentru a include tinerii cu vârste cuprinse între 15 și 29 de ani și că o abordare mai individualizată și mai bine direcționată se va aplica tinerilor NEET temporari și pe termen lung; salută și eforturile depuse pentru ca Garanția pentru tineret să devină mai favorabilă incluziunii și pentru a se evita orice formă de discriminare, inclusiv față de grupurile defavorizate și vulnerabile, minoritățile rasiale și etnice, migranții și refugiații, tinerii cu dizabilități și cei care locuiesc în zone rurale izolate sau în zone urbane defavorizate; își exprimă îngrijorarea cu privire la dezechilibrul existent pe piața forței de muncă, unde femeile în general, și în special femeile tinere, se confruntă cu o dublă discriminare, pentru că sunt tinere și pentru că sunt femei; subliniază necesitatea ca Comisia să ia în considerare nevoile femeilor tinere atunci când abordează disparitatea de gen; |
| --- | --- |

4.

| 5. | salută includerea unei dimensiuni de gen în Garanția pentru tineret; constată, cu toate acestea, că disparitatea de gen în rândul tinerilor NEET a crescut în ultimii ani și că viața de familie rămâne un obstacol în calea ocupării forței de muncă de către femeile tinere; invită statele membre să pună în aplicare măsuri obligatorii pentru a evita discriminarea în procesul de angajare din cauza genului sau a situației familiale a candidatului/candidatei; |
| --- | --- |

5.

| 6. | subliniază faptul că în categoria NEET intră diverse subgrupuri, cum ar fi tinerii cu dizabilități, tinerii fără adăpost, tinerii romi, precum și tinerii migranți și refugiați, care au nevoi diverse ce ar trebui satisfăcute prin servicii individualizate: spre exemplu, în cazul persoanelor cu handicap, garantarea unor aranjamente corespunzătoare și a unui venit din muncă care să fie compatibil cu perceperea în continuare a ajutoarelor de handicap; în acest context, subliniază că este important să existe date exacte și modalități adecvate de identificare a acestor subgrupuri, precum și să se adopte o abordare diferențiată față de tinerii NEET pe termen mai lung, care provin adesea dintr-un mediu socioeconomic defavorizat și se confruntă cu discriminarea intersecțională în domeniul educației și al ocupării forței de muncă, printre alte domenii ale vieții, și pentru care ar trebui lansate programe de sensibilizare eficiente; subliniază că, pentru a atinge aceste grupuri-țintă, Garanția pentru tineret ar trebui să fie integrată într-un set coerent de politici sociale și de asistență socială, precum accesul la securitatea socială, inclusiv ajutoare de șomaj și venitul minim, servicii de îngrijire a copiilor, servicii de sănătate, locuințe adecvate, abordabile și accesibile și suport psihologic, pentru a garanta accesul tuturor tinerilor la program; insistă asupra faptului că orice formă de discriminare indiferent de motiv ce îi afectează pe tineri trebuie combătută în mod activ în cadrul programelor Garanției pentru tineret; |
| --- | --- |

6.

| 7. | salută recomandarea adresată statelor membre de a consolida sistemele de alertă timpurie cu scopul de a identifica tinerii expuși riscului de a deveni NEET; este convins că acțiunile preventive, cum ar fi evaluările competențelor, consilierea în carieră și orientarea profesională, axate pe susținerea tinerilor care au abandonat școala timpuriu ca să se integreze pe piața muncii sau să-și continue studiile înainte de a deveni șomeri, dacă sunt efectuate în mod corespunzător, și furnizarea unei educații incluzive și nediscriminatorii, ar putea duce la o reducere a numărului de tineri NEET pe termen mai lung; |
| --- | --- |

7.

| 8. | sprijină ideea de a evalua competențele tuturor tinerilor NEET care se înscriu în programul Garanția pentru tineret, în special competențele lor digitale, și propunerea de a consolida competențele digitale, lingvistice și sociale non-tehnice printr-o formare pregătitoare și de a facilita perfecționarea competențelor și recalificarea în vederea dobândirii unor abilități ecologice, a unor competențe antreprenoriale, financiare și de gestionare a carierei prin orientare și îndrumare profesională individualizate; în acest context, subliniază importanța competențelor informale și nonformale; solicită, de asemenea, ca odată cu evaluarea competențelor digitale, să se evalueze dacă toți tinerii NEET dețin echipamente digitale și starea de conectivitate a acestora; consideră, de asemenea, că tinerii care se înscriu în programul Garanția pentru tineret ar trebui sprijiniți în dezvoltarea competențelor sociale și transversale, astfel încât să gestioneze mai bine tranzițiile și să facă față unei piețe a forței de muncă aflate în schimbare rapidă; consideră că o formare personalizată de acest gen ar trebui să urmărească remedierea dezechilibrelor dintre cererea și oferta de competențe de pe piața forței de muncă; consideră că programele de ucenicie pot juca un rol important în această privință, întrucât pregătesc tinerii pentru locuri de muncă cu o cerere ridicată și, prin urmare, pot contribui la integrarea lor durabilă pe piața muncii; |
| --- | --- |

8.

| 9. | îndeamnă statele membre să se asigure că tinerii care se înscriu în programul Garanția pentru tineret primesc oferte de angajare, formare, ucenicie sau de stagiu de bună calitate, variate și adaptate, inclusiv remunerare echitabilă, și că ofertele de muncă respectă principiile relevante ale Pilonului european al drepturilor sociale, asigurând dreptul la un tratament just și echitabil în ceea ce privește condițiile de muncă, inclusiv asigurarea unui mediu de lucru adaptat nevoilor persoanelor cu dizabilități, accesul la protecție socială și la formare, perioade de probă pe o durată rezonabilă, precum și interzicerea utilizării abuzive a contractelor atipice; insistă asupra faptului că, în niciun caz, ofertele din cadrul Garanției pentru tineret consolidate nu ar trebui să contribuie la dumpingul social și salarial, la sărăcia persoanelor încadrate în muncă sau la precaritatea tinerilor; reafirmă că stagiile ar putea juca un rol în formarea profesională; reamintește că contractele de stagiu ar trebui să ia forma unor acorduri scrise și obligatorii din punct de vedere juridic, care să precizeze sarcinile stagiarului și să prevadă o remunerație decentă; consideră că obiectivul Garanției pentru tineret trebuie să conducă la integrarea pe piața muncii și că stagiile nu ar trebui să înlocuiască locurile de muncă; |
| --- | --- |

9.

| 10. | solicită o garanție de calitate pentru a se asigura că persoanele care și-au încheiat formarea și/sau educația în timpul crizei de COVID-19 pot urma sau repeta cursurile incluse în stagiul și/sau ucenicia lor, chiar și după ce au obținut diploma și/sau și-au încheiat stagiul și/sau ucenicia, dacă acestea au fost anulate, scurtate sau perturbate în alt mod, în timpul aplicării măsurilor împotriva COVID-19, astfel încât să se remedieze orice deficiență în formarea lor; |
| --- | --- |

10.

| 11. | insistă asupra necesității ca recomandarea Consiliului să stabilească criterii și norme de calitate clare și obligatorii pentru oferte și invită Comisia să elaboreze un cadru de calitate care să guverneze Garanția pentru tineret; este convins că un astfel de cadru ar consolida programul și l-ar transforma într-un instrument mai eficient pentru o tranziție reușită către piața forței de muncă; invită Comisia să revizuiască instrumentele europene existente, cum ar fi cadrul de calitate pentru stagii și cadrul european pentru programe de ucenicie de calitate și eficace, și să introducă criterii de calitate pentru ofertele adresate tinerilor, inclusiv principiul remunerației echitabile pentru stagiari, accesul la protecție socială, ocuparea durabilă a forței de muncă și drepturi sociale; subliniază că aceste criterii ar garanta faptul că programul ajută efectiv tinerii în tranziția către locuri de muncă stabile și de calitate și asigură oportunități echilibrate din punctul de vedere al genului pentru tineri în toate sectoarele, oportunități care oferă securitate pe termen lung, protecție socială și condiții de muncă egale și decente și că nu contribuie la crearea de locuri de muncă precare; invită statele membre și Comisia să dezvolte programe de sprijinire a antreprenoriatului, în special în teritoriile cu o bază industrială deficitară; |
| --- | --- |

11.

| 12. | încurajează Comisia și statele membre să disemineze bunele practici în domeniul investițiilor sociale, astfel încât să promoveze o societate mai favorabilă incluziunii și să reechilibreze progresul economic și social; subliniază importanța atât a politicilor active în domeniul pieței forței de muncă, cât și a sistemelor de protecție socială, pentru a evita un joc cu sumă nulă a redistribuirii locurilor de muncă între diferite subgrupuri de persoane vulnerabile și, în special, tineri NEET; îndeamnă Comisia să realizeze un studiu pentru a analiza legătura dintre tinerii fără protecție socială și locurile de muncă precare; |
| --- | --- |

12.

| 13. | crede cu tărie în obiectivul îmbunătățirii condițiilor socioeconomice ale tinerilor prin punerea în aplicare corespunzătoare a Garanției pentru tineret consolidate; își reafirmă poziția conform căreia remunerația ar trebui să fie proporțională cu activitatea prestată, competențele și experiența persoanei în cauză, precum și necesitatea ca stagiarii, tinerii în programe de formare și ucenicii de pe piața muncii, în afara programelor educative, să aibă veniturile necesare subzistenței; invită Comisia și statele membre ca, în colaborare cu Parlamentul și respectând principiul subsidiarității, să propună posibile căi de urmat pentru introducerea unui instrument juridic comun care să garanteze și să asigure respectarea remunerării echitabile a stagiilor, formărilor și uceniciilor pe piața forței de muncă din UE; condamnă practica stagiilor, formărilor și uceniciilor neremunerate, care constituie o formă de exploatare a muncii tinerilor și o încălcare a drepturilor acestora; |
| --- | --- |

13.

| 14. | insistă asupra faptului că finanțarea Garanției pentru tineret ar trebui consolidată pentru perioada de programare 2021-2027, prin creșterea resurselor programului FSE + și al unor concentrări tematice adecvate; subliniază că propunerea modificată a Comisiei privind FSE+ din 28 mai 2020 include cerința conform căreia statele membre cu rate NEET peste media UE din 2019 trebuie să aloce cel puțin 15 % din resursele lor provenind din FSE+ cu gestiune partajată pentru acțiuni specifice și reforme structurale pentru a sprijini ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor, educația și formarea profesională, în special în contextul punerii în aplicare a programelor Garanției pentru tineret; regretă că, în concluziile sale din 21 iulie 2020, Consiliul European a redus semnificativ acest cuantum la 10 %, ceea ce contravine întrutotul ambiției Uniunii de a investi în tineri; |
| --- | --- |

14.

| 15. | reamintește poziția sa în primă lectură adoptată la 4 aprilie 2019, care include o cerință suplimentară conform căreia toate statele membre, nu numai cele cu o rată a tinerilor NEET peste media Uniunii, ar trebui să investească cel puțin 3 % din resursele lor provenind din FSE + cu gestiune partajată în combaterea șomajului în rândul tinerilor, în special în contextul punerii în aplicare a programelor Garanției pentru tineret, în perioada de programare 2021-2027; |
| --- | --- |

15.

| 16. | invită statele membre și Comisia să reflecteze asupra faptului că rata tinerilor NEET reprezintă unicul factor luat în calcul în deciziile privind alocarea fondurilor; consideră că, deși această rată indică numărul persoanelor care nu sunt încadrate în muncă și nu urmează niciun program educațional sau de formare, ea exclude complet un număr mare de tineri care au un loc de muncă cu fracțiune de normă involuntar, au părăsit țara pentru a găsi un loc de muncă decent, desfășoară muncă nedeclarată sau lucrează dar trăiesc încă în sărăcie; |
| --- | --- |

16.

| 17. | solicită insistent statelor membre să se angajeze ferm în punerea în aplicare deplină a Garanției pentru tineret; subliniază că finanțarea din partea Uniunii completează bugetele naționale, dar nu le înlocuiește; |
| --- | --- |

17.

| 18. | reamintește că o Garanție pentru tineret consolidată poate juca un rol important în sprijinirea statelor membre în ceea ce privește investițiile, în contextul Pactului verde european, în crearea de oportunități de ocupare a forței de muncă într-o economie neutră din punct de vedere climatic, eficientă din punct de vedere energetic și circulară și în deținerea unei forțe de muncă calificate pentru aceste locuri de muncă, garantând că niciun tânăr, în special cei care aparțin grupurilor defavorizate, nu este lăsat în urmă în tranziția către o economie neutră din punct de vedere climatic; |
| --- | --- |

18.

| 19. | reiterează necesitatea unei utilizări mai eficiente a fondurilor; se așteaptă ca normele simplificate de programare și de punere în aplicare în cadrul FSE+ să conducă la reducerea costurilor administrative cu care se confruntă beneficiarii, inclusiv la mecanisme de raportare simplificate; se așteaptă ca statele membre să cheltuiască cu diligență fondurile alocate programelor pentru tineret, ceea ce va facilita ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor; |
| --- | --- |

19.

| 20. | subliniază importanța maximizării sinergiilor potențiale dintre Garanția pentru tineret și alte fonduri și instrumente relevante ale UE, inclusiv Mecanismul de redresare și reziliență, Garanția europeană pentru copii, Erasmus +, InvestEU, Orizont Europa și Fondul pentru o tranziție justă, inclusiv în contextul inițiativei REACT-EU și al planurilor de redresare naționale; în acest context, invită statele membre să acorde prioritate sprijinirii ocupării forței de muncă în rândul tinerilor în aceste planuri și în planurile de redresare și reziliență, precum și în cadrul inițiativei REACT-UE; invită statele membre să utilizeze resursele Instrumentului SURE pentru a sprijini măsurile destinate tinerilor stagiari și în formare, cum ar fi ajutorul pentru venit și șomajul tehnic; |
| --- | --- |

20.

| 21. | insistă ca Comisia să îmbunătățească monitorizarea punerii în aplicare a Garanției pentru tineret și raportarea cu privire la rezultate, inclusiv monitorizarea beneficiarilor din cadrul programelor Garanției pentru tineret și a naturii ofertelor, astfel încât să se asigure conformitatea acestora cu un nou cadru al standardelor de calitate pentru Garanția pentru tineret consolidată, precum și inserția pe piața forței de muncă pe termen lung a beneficiarilor programelor Garanției pentru tineret; |
| --- | --- |

21.

| 22. | subliniază că o mai bună colectare a datelor este vitală pentru integrarea pe piața muncii a beneficiarilor și utilizarea eficientă a Garanției pentru tineret; încurajează Curtea de Conturi Europeană să elaboreze rapoarte de monitorizare privind punerea în aplicare a programelor Garanției pentru tineret; în acest context, consideră că este important ca Comisia să realizeze un studiu care să analizeze legătura dintre tinerii care ocupă locuri de muncă fără protecție socială și munca precară; |
| --- | --- |

22.

| 23. | subliniază faptul că punerea efectivă în aplicare a programelor Garanției pentru tineret și îmbunătățirea accesului la locuri de muncă stabile și durabile necesită parteneriate mai solide și o coordonare eficientă între furnizorii Garanției pentru tineret și părțile interesate relevante, precum autoritățile regionale și locale, partenerii sociali (angajatori și sindicate), instituțiile de educație și formare, lucrătorii de tineret, prestatorii de activități civice și de solidaritate, camerele de comerț și camerele de meserii, organizațiile de tineret și alte organizații ale societății civile, inclusiv ONG-urile care lucrează cu persoane defavorizate, în special atunci când fac schimb de cele mai bune practici între statele membre; solicită implicarea acestor părți interesate în conceperea, punerea în aplicare și evaluarea programelor din cadrul Garanției pentru tineret, pentru a asigura eficacitatea acestora; îndeamnă statele membre să îmbunătățească participarea acestor parteneri, în special a organizațiilor de tineret, în toate etapele gestionării programelor Garanției pentru tineret și a instrumentelor conexe de finanțare ale UE la nivel european, național și local; consideră că parteneriatele ar trebui să prezinte în mod clar structurile și mecanismele ce ar facilita participarea semnificativă la procesul decizional, inclusiv schimbul transparent de informații; |
| --- | --- |

23.

| 24. | este convins că campaniile de sensibilizare bine țintite și cu formate accesibile – inclusiv pentru persoanele cu dizabilități– și canalele de comunicare adaptate tinerilor ar putea juca un rol decisiv în stabilirea de contacte cu tinerii și organizațiile de tineret și ar asigura o vizibilitate mai mare a inițiativei; ar putea fi deosebit de benefic să fie vizați tinerii care abandonează școala timpuriu; subliniază că cea mai mare parte a finanțării ar trebui direcționată către tineri; subliniază că politicile eficace de comunicare au nevoie de o finanțare adecvată și de personal competent, în special în serviciile publice de ocupare a forței de muncă (SPOFM), care joacă un rol esențial în ceea ce privește implicarea efectivă a tinerilor NEET, dar care încă suferă consecințele măsurilor de austeritate adoptate în urma ultimei crize financiare; în acest context, îndeamnă statele membre să investească în serviciile publice de ocupare a forței de muncă pentru a asigura resurse umane suficiente și sprijin financiar pentru formarea personalului și echipamente corespunzătoare; |
| --- | --- |

24.

| 25. | invită Comisia să studieze ideea unui portal web al UE dedicat în mod special stagiilor și uceniciilor în UE, care să reunească toate inițiativele UE existente într-un portal vizibil, accesibil și ușor de utilizat; consideră că acest portal ar trebui să beneficieze de o publicitate corespunzătoare prin canale adecvate pentru a ajunge la publicul-țintă, astfel încât fie foarte vizibil și accesibil tinerilor europeni, instituțiilor de învățământ și întreprinderilor din întreaga UE; este de părere că portalul ar trebui să orienteze tinerele talente spre domeniile cu cea mai mare cerere, să indice tinerilor nevoile specifice de pe piața muncii, să promoveze accesul la oportunități de învățare conexe, să îmbunătățească în general capacitatea de inserție profesională viitoare în cadrul UE și să contribuie la combaterea șomajului în rândul tinerilor și la eliminarea lacunelor în domeniul calificărilor profesionale; |
| --- | --- |

25.

| 26. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

26.

---

(1)  JO L 347, 20.12.2013, p. 470.

(2)  JO L 126, 21.5.2015, p. 1.

(3)  JO L 185, 11.7.2019, p. 44.

(4)  JO C 120, 26.4.2013, p. 1.

(5)  JO C 456, 18.12.2018, p. 1.

(6)  Texte adoptate, P9_TA(2020)0206.

(7)  JO C 458, 19.12.2018, p. 57.

(8)  JO C 346, 27.9.2018, p. 105.

(9)  JO C 440, 30.12.2015, p. 67.

(10)  „The impact of the economic crisis on euro area labour markets” („Impactul crizei economice asupra piețelor forței de muncă din zona euro”) în Buletinul lunar al Băncii Centrale Europene din octombrie 2014, pp. 49-68.

(11)  Re-inVEST Europe (2019). Policy Brief „Towards more inclusive social protection and active labour market policies in the EU: a social investment perspective” (Către o protecție socială mai favorabilă incluziunii și politici active în domeniul pieței forței de muncă în UE: o perspectivă asupra investițiilor sociale).

---

II Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Parlamentul European

Miercuri, 7 octombrie 2020

| 29.9.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 395/109 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 395/109

---

P9_TA(2020)0249

Aprobarea atribuirii de noi responsabilități vicepreședintelui executiv al Comisiei, Valdis Dombrovskis

Decizia Parlamentului European din 7 octombrie 2020 privind aprobarea atribuirii de noi responsabilități vicepreședintelui executiv al Comisiei, Valdis Dombrovskis (2020/2203(INS))

(2021/C 395/13)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 17 alineatul (6) din Tratatul privind Uniunea Europeană și articolul 248 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 17 alineatul (6) din Tratatul privind Uniunea Europeană și articolul 248 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 106a din Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 106a din Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice,

| — | având în vedere punctul 7 din Acordul-cadru privind relațiile dintre Parlamentul European și Comisia Europeană (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere punctul 7 din Acordul-cadru privind relațiile dintre Parlamentul European și Comisia Europeană (1),

| — | având în vedere scrisoarea președintei Comisiei din 14 septembrie 2020, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisoarea președintei Comisiei din 14 septembrie 2020,

| — | având în vedere audierea lui Valdis Dombrovskis la 2 octombrie 2020, condusă de Comisia pentru comerț internațional, cu asocierea Comisiei pentru afaceri externe, a Comisiei pentru dezvoltare, a Comisiei pentru bugete și a Comisiei pentru afaceri economice și monetare, precum și declarația de evaluare redactată în urma audierii respective, |
| --- | --- |

—

având în vedere audierea lui Valdis Dombrovskis la 2 octombrie 2020, condusă de Comisia pentru comerț internațional, cu asocierea Comisiei pentru afaceri externe, a Comisiei pentru dezvoltare, a Comisiei pentru bugete și a Comisiei pentru afaceri economice și monetare, precum și declarația de evaluare redactată în urma audierii respective,

| — | având în vedere examinarea de către Conferința președinților de comisie în cadrul reuniunii sale din 5 octombrie 2020 și examinarea de către Conferința președinților în cadrul reuniunii sale din 6 octombrie 2020, |
| --- | --- |

—

având în vedere examinarea de către Conferința președinților de comisie în cadrul reuniunii sale din 5 octombrie 2020 și examinarea de către Conferința președinților în cadrul reuniunii sale din 6 octombrie 2020,

| — | având în vedere articolul 125 și anexa VII la Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 125 și anexa VII la Regulamentul său de procedură,

| 1. | aprobă atribuirea de noi responsabilități vicepreședintelui executiv al Comisiei, Valdis Dombrovskis, pentru perioada rămasă din mandatul Comisiei, care se va încheia la 31 octombrie 2024; |
| --- | --- |

1.

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta decizie Consiliului, Comisiei și guvernelor statelor membre. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  JO L 304, 20.11.2010, p. 47.

---

III Acte pregătitoare

Parlamentul European

Luni, 5 octombrie 2020

| 29.9.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 395/110 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 395/110

---

P9_TA(2020)0242

Piețele instrumentelor financiare ***II

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 5 octombrie 2020 referitoare la poziția în primă lectură a Consiliului în vederea adoptării Directivei Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2014/65/UE privind piețele instrumentelor financiare (06799/1/2020 – C9-0291/2020 – 2018/0047(COD))

(Procedura legislativă ordinară: a doua lectură)

(2021/C 395/14)

Parlamentul European,

| — | având în vedere poziția în primă lectură a Consiliului (06799/1/2020 – C9-0291/2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția în primă lectură a Consiliului (06799/1/2020 – C9-0291/2020),

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 11 iulie 2018 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 11 iulie 2018 (1),

| — | având în vedere poziția sa în primă lectură (2) referitoare la propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2018)0099), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția sa în primă lectură (2) referitoare la propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2018)0099),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (7) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (7) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 74 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 74 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere articolul 67 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 67 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea pentru a doua lectură a Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A9-0169/2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea pentru a doua lectură a Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A9-0169/2020),

| 1. | aprobă poziția Consiliului în primă lectură; |
| --- | --- |

1.

| 2. | constată că actul este adoptat în conformitate cu poziția Consiliului; |
| --- | --- |

2.

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a semna actul împreună cu Președintele Consiliului, în conformitate cu articolul 297 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene; |
| --- | --- |

3.

| 4. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  JO C 367, 10.10.2018, p. 65.

(2)  Texte adoptate la 27.3.2019, P8_TA(2019)0302.

---

| 29.9.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 395/111 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 395/111

---

P9_TA(2020)0243

Furnizorii europeni de servicii de finanțare participativă (ECSP) pentru întreprinderi ***II

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 5 octombrie 2020 referitoare la poziția în primă lectură a Consiliului în vederea adoptării regulamentului Parlamentului European și al Consiliului privind furnizorii europeni de servicii de finanțare participativă pentru întreprinderi și de modificare a Regulamentului (UE) 2017/1129 și a Directivei (UE) 2019/1937 (06800/1/2020 – C9-0292/2020 – 2018/0048(COD))

(Procedura legislativă ordinară: a doua lectură)

(2021/C 395/15)

Parlamentul European,

| — | având în vedere poziția în primă lectură a Consiliului (06800/1/2020 – C9-0292/2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția în primă lectură a Consiliului (06800/1/2020 – C9-0292/2020),

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 11 iulie 2018 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 11 iulie 2018 (1),

| — | având în vedere poziția sa în primă lectură (2) referitoare la propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2018)0113), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția sa în primă lectură (2) referitoare la propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2018)0113),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (7) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (7) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 74 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 74 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere articolul 67 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 67 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea pentru a doua lectură a Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A9-0168/2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea pentru a doua lectură a Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A9-0168/2020),

| 1. | aprobă poziția Consiliului în primă lectură; |
| --- | --- |

1.

| 2. | constată că actul este adoptat în conformitate cu poziția Consiliului; |
| --- | --- |

2.

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a semna actul împreună cu Președintele Consiliului, în conformitate cu articolul 297 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene; |
| --- | --- |

3.

| 4. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  JO C 367, 10.10.2018, p. 65.

(2)  Texte adoptate la 27.3.2019, P8_TA(2019)0301.

---

Marți, 6 octombrie 2020

| 29.9.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 395/112 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 395/112

---

P9_TA(2020)0244

Modificarea Regulamentului (UE) nr. 514/2014 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește procedura de dezangajare ***I

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 6 octombrie 2020 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 514/2014 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește procedura de dezangajare (COM(2020)0309 – C9-0202/2020 – 2020/0140(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2021/C 395/16)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2020)0309), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2020)0309),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 78 alineatul (2), articolul 79 alineatele (2) și (4), articolul 82 alineatul (1), articolul 84 și articolul 87 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C9-0202/2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 78 alineatul (2), articolul 79 alineatele (2) și (4), articolul 82 alineatul (1), articolul 84 și articolul 87 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C9-0202/2020),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 22 septembrie 2020, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 22 septembrie 2020, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolele 59 și 52 alineatul (1) din regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 59 și 52 alineatul (1) din regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A9-0171/2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A9-0171/2020),

| 1. | adoptă poziția sa în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care își înlocuiește, își modifică în mod substanțial sau intenționează să-și modifice în mod substanțial propunerea; |
| --- | --- |

2.

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2020)0140

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 6 octombrie 2020 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2020/... al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 514/2014 în ceea ce privește procedura de dezangajare

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2020/1543.)

---

| 29.9.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 395/113 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 395/113

---

P9_TA(2020)0245

Guadelupa, Guyana Franceză, Martinica și Réunion: taxe indirecte aplicate romului „tradițional” *

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 6 octombrie 2020 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului de autorizare a Franței să aplice o rată redusă a anumitor taxe indirecte aplicate romului „tradițional” produs în Guadelupa, Guyana Franceză, Martinica și Réunion (COM(2020)0332 – C9-0217/2020 – 2020/0150(CNS))

(Procedura legislativă specială – consultare)

(2021/C 395/17)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2020)0332), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2020)0332),

| — | având în vedere articolul 349 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C9-0217/2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 349 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C9-0217/2020),

| — | având în vedere articolul 82 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 82 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru dezvoltare regională (A9-0156/2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru dezvoltare regională (A9-0156/2020),

| 1. | aprobă propunerea Comisiei; |
| --- | --- |

1.

| 2. | invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | solicită Consiliului să îl consulte din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial textul aprobat de Parlament; |
| --- | --- |

3.

| 4. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

4.

---

| 29.9.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 395/114 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 395/114

---

P9_TA(2020)0246

Taxa AIEM aplicabilă în Insulele Canare *

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 6 octombrie 2020 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului privind taxa AIEM aplicabilă în Insulele Canare (COM(2020)0355 – C9-0280/2020 – 2020/0163(CNS))

(Procedura legislativă specială – consultare)

(2021/C 395/18)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2020)0355), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2020)0355),

| — | având în vedere articolul 349 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C9-0280/2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 349 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C9-0280/2020),

| — | având în vedere articolul 82 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 82 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru dezvoltare regională (A9-0157/2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru dezvoltare regională (A9-0157/2020),

| 1. | aprobă propunerea Comisiei; |
| --- | --- |

1.

| 2. | invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | solicită Consiliului să îl consulte din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial textul aprobat de Parlament; |
| --- | --- |

3.

| 4. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

4.

---

| 29.9.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 395/115 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 395/115

---

P9_TA(2020)0247

Prelungirea regimului de impozitare aferent taxelor de andocare în regiunile ultraperiferice franceze *

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 6 octombrie 2020 referitoare la propunerea de Decizie a Consiliului de modificare a Deciziei nr. 940/2014/UE privind taxele de andocare în regiunile ultraperiferice franceze (COM(2020)0371 – C9-0281/2020 – 2020/0174(CNS))

(Procedura legislativă specială – consultare)

(2021/C 395/19)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2020)0371), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2020)0371),

| — | având în vedere articolul 349 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C9-0281/2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 349 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C9-0281/2020),

| — | având în vedere articolul 82 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 82 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru dezvoltare regională (A9-0159/2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru dezvoltare regională (A9-0159/2020),

| 1. | aprobă propunerea Comisiei; |
| --- | --- |

1.

| 2. | invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | solicită Consiliului să îl consulte din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial textul aprobat de Parlament; |
| --- | --- |

3.

| 4. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

4.

---

| 29.9.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 395/116 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 395/116

---

P9_TA(2020)0248

Proiectul de buget rectificativ nr. 7/2020: Actualizarea veniturilor (resurse proprii)

Rezoluția Parlamentului European din 6 octombrie 2020 referitoare la poziția Consiliului privind proiectul de buget rectificativ nr. 7/2020 al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2020 – Actualizarea veniturilor (resurse proprii) (10430/2020 – C9-0283/2020 – 2020/1999(BUD))

(2021/C 395/20)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 314 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 314 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 106a din Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 106a din Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice,

| — | având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 iulie 2018 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii, de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1296/2013, (UE) nr. 1301/2013, (UE) nr. 1303/2013, (UE) nr. 1304/2013, (UE) nr. 1309/2013, (UE) nr. 1316/2013, (UE) nr. 223/2014, (UE) nr. 283/2014 și a Deciziei nr. 541/2014/UE și de abrogare a Regulamentului (UE, Euratom) nr. 966/2012 (1), în special articolul 44, |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 iulie 2018 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii, de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1296/2013, (UE) nr. 1301/2013, (UE) nr. 1303/2013, (UE) nr. 1304/2013, (UE) nr. 1309/2013, (UE) nr. 1316/2013, (UE) nr. 223/2014, (UE) nr. 283/2014 și a Deciziei nr. 541/2014/UE și de abrogare a Regulamentului (UE, Euratom) nr. 966/2012 (1), în special articolul 44,

| — | având în vedere bugetul general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2020, adoptat definitiv la 27 noiembrie 2019 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere bugetul general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2020, adoptat definitiv la 27 noiembrie 2019 (2),

| — | având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1311/2013 al Consiliului din 2 decembrie 2013 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2014-2020 (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1311/2013 al Consiliului din 2 decembrie 2013 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2014-2020 (3),

| — | având în vedere Acordul interinstituțional din 2 decembrie 2013 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul interinstituțional din 2 decembrie 2013 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară (4),

| — | având în vedere Decizia 2014/335/UE, Euratom a Consiliului din 26 mai 2014 privind sistemul de resurse proprii ale Uniunii Europene (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia 2014/335/UE, Euratom a Consiliului din 26 mai 2014 privind sistemul de resurse proprii ale Uniunii Europene (5),

| — | având în vedere proiectul de buget rectificativ nr. 7/2020 adoptat de Comisie la 6 iulie 2020 (COM(2020)0424), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de buget rectificativ nr. 7/2020 adoptat de Comisie la 6 iulie 2020 (COM(2020)0424),

| — | având în vedere poziția privind proiectul de buget rectificativ nr. 7/2020 adoptată de Consiliu la 4 septembrie 2020 și transmisă Parlamentului European la 7 septembrie 2020 (10430/2020 – C9-0283/2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția privind proiectul de buget rectificativ nr. 7/2020 adoptată de Consiliu la 4 septembrie 2020 și transmisă Parlamentului European la 7 septembrie 2020 (10430/2020 – C9-0283/2020),

| — | având în vedere articolele 94 și 96 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 94 și 96 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A9-0163/2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A9-0163/2020),

| A. | întrucât scopul proiectului de buget rectificativ nr. 7/2020 este să se aducă la zi partea de venituri a bugetului, pentru a se ține seama de cele mai recente evoluții; |
| --- | --- |

A.

întrucât scopul proiectului de buget rectificativ nr. 7/2020 este să se aducă la zi partea de venituri a bugetului, pentru a se ține seama de cele mai recente evoluții;

| B. | întrucât pandemia de COVID-19 a schimbat drastic perspectivele economiei Uniunii, iar în previziunile Comisiei din primăvara anului 2020 se preconizează că economia Uniunii se va contracta cu un procent record de 7,5 % în acest an, urmată de o relansare de 6,1 % în 2021, care nu este suficientă pentru a compensa în totalitate pierderile din acest an, și întrucât înrăutățirea situației economice se reflectă în previziunile privind resursele proprii pentru 2020; |
| --- | --- |

B.

întrucât pandemia de COVID-19 a schimbat drastic perspectivele economiei Uniunii, iar în previziunile Comisiei din primăvara anului 2020 se preconizează că economia Uniunii se va contracta cu un procent record de 7,5 % în acest an, urmată de o relansare de 6,1 % în 2021, care nu este suficientă pentru a compensa în totalitate pierderile din acest an, și întrucât înrăutățirea situației economice se reflectă în previziunile privind resursele proprii pentru 2020;

| C. | întrucât sunt necesare două tipuri de ajustări ale părții de venituri a bugetului, și anume o actualizare a estimărilor referitoare la resursele proprii tradiționale (RPT), precum și a celor referitoare la resursele proprii bazate pe taxa pe valoarea adăugată (TVA) și pe venitul național brut (VNB) pentru a se ține seama de cele mai recente previziuni economice și o actualizare a corecției în favoarea Regatului Unit; |
| --- | --- |

C.

întrucât sunt necesare două tipuri de ajustări ale părții de venituri a bugetului, și anume o actualizare a estimărilor referitoare la resursele proprii tradiționale (RPT), precum și a celor referitoare la resursele proprii bazate pe taxa pe valoarea adăugată (TVA) și pe venitul național brut (VNB) pentru a se ține seama de cele mai recente previziuni economice și o actualizare a corecției în favoarea Regatului Unit;

| D. | întrucât și celelalte venituri trebuie actualizate pentru a ține seama de amenzile și daunele cominatorii încasate definitiv până în iunie 2020, precum și de diferențele negative de schimb valutar, |
| --- | --- |

D.

întrucât și celelalte venituri trebuie actualizate pentru a ține seama de amenzile și daunele cominatorii încasate definitiv până în iunie 2020, precum și de diferențele negative de schimb valutar,

| 1. | ia act de proiectul de buget rectificativ nr. 7/2020, astfel cum a fost prezentat de Comisie, consacrat actualizării părții de venituri a bugetului; |
| --- | --- |

1.

| 2. | aprobă poziția Consiliului privind proiectul de buget rectificativ nr. 7/2020; |
| --- | --- |

2.

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a constata adoptarea definitivă a bugetului rectificativ nr. 7/2020 și de a asigura publicarea acestuia în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene; |
| --- | --- |

3.

| 4. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, precum și celorlalte instituții și organelor interesate și parlamentelor naționale. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  JO L 193, 30.7.2018, p. 1.

(2)  JO L 57, 27.2.2020.

(3)  JO L 347, 20.12.2013, p. 884.

(4)  JO C 373, 20.12.2013, p. 1.

(5)  JO L 168, 7.6.2014, p. 105.

---

Miercuri, 7 octombrie 2020

| 29.9.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 395/118 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 395/118

---

P9_TA(2020)0250

Aprobarea numirii lui Mairead McGuinness în calitate de membră a Comisiei Europene

Decizia Parlamentului European din 7 octombrie 2020 privind aprobarea numirii lui Mairead McGuinness în calitate de membră a Comisiei (C9-0295/2020 – 2020/0803(NLE))

(2021/C 395/21)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 246 al doilea paragraf din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 246 al doilea paragraf din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 106a din Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 106a din Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice,

| — | având în vedere punctul 6 din Acordul-cadru privind relațiile dintre Parlamentul European și Comisia Europeană (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere punctul 6 din Acordul-cadru privind relațiile dintre Parlamentul European și Comisia Europeană (1),

| — | având în vedere demisia lui Phil Hogan din funcția de membru al Comisiei, |
| --- | --- |

—

având în vedere demisia lui Phil Hogan din funcția de membru al Comisiei,

| — | având în vedere scrisoarea Consiliului din 14 septembrie 2020, prin care Consiliul a consultat Parlamentul cu privire la decizia de numire a lui Mairead McGuinness, de comun acord cu președintele Comisiei, în calitate de membru al Comisiei (C9-0295/2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisoarea Consiliului din 14 septembrie 2020, prin care Consiliul a consultat Parlamentul cu privire la decizia de numire a lui Mairead McGuinness, de comun acord cu președintele Comisiei, în calitate de membru al Comisiei (C9-0295/2020),

| — | având în vedere scrisoarea președintei Comisiei din 14 septembrie 2020, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisoarea președintei Comisiei din 14 septembrie 2020,

| — | având în vedere audierea lui Mairead McGuinness la 2 octombrie 2020, condusă de Comisia pentru afaceri economice și monetare, precum și declarația de evaluare redactată în urma audierii respective, |
| --- | --- |

—

având în vedere audierea lui Mairead McGuinness la 2 octombrie 2020, condusă de Comisia pentru afaceri economice și monetare, precum și declarația de evaluare redactată în urma audierii respective,

| — | având în vedere examinarea de către Conferința președinților de comisie în cadrul reuniunii sale din 5 octombrie 2020 și examinarea de către Conferința președinților în cadrul reuniunii sale din 6 octombrie 2020, |
| --- | --- |

—

având în vedere examinarea de către Conferința președinților de comisie în cadrul reuniunii sale din 5 octombrie 2020 și examinarea de către Conferința președinților în cadrul reuniunii sale din 6 octombrie 2020,

| — | având în vedere articolul 125 și anexa VII la Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 125 și anexa VII la Regulamentul său de procedură,

| 1. | aprobă numirea lui Mairead McGuinness în calitate de membră a Comisiei, pentru perioada rămasă din mandatul Comisiei, care se va încheia la 31 octombrie 2024; |
| --- | --- |

1.

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta decizie Consiliului, Comisiei și guvernelor statelor membre. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  JO L 304, 20.11.2010, p. 47.

---

Joi, 8 octombrie 2020

| 29.9.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 395/119 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 395/119

---

P9_TA(2020)0253

Legea europeană a climei ***I

Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 8 octombrie 2020 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a cadrului pentru realizarea neutralității climatice și de modificare a Regulamentului (UE) 2018/1999 (Legea europeană a climei) (COM(2020)0080 – COM(2020)0563 – C9-0077/2020 – 2020/0036(COD)) (1)

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2021/C 395/22)

Amendamentul 1

Proiect de rezoluție legislativă

Referirea 5 a (nouă)

| Proiectul de rezoluție legislativă | Amendamentul |
| --- | --- |
| | — | având în vedere Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă a Organizației Națiunilor Unite și obiectivele de dezvoltare durabilă (ODD), inclusiv ODD 3 „Sănătate și bunăstare”, |

Proiectul de rezoluție legislativă

Amendamentul

—

având în vedere Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă a Organizației Națiunilor Unite și obiectivele de dezvoltare durabilă (ODD), inclusiv ODD 3 „Sănătate și bunăstare”,

Amendamentul 2

Proiect de rezoluție legislativă

Referirea 5 b (nouă)

| Proiectul de rezoluție legislativă | Amendamentul |
| --- | --- |
| | — | având în vedere consecințele dramatice ale poluării atmosferice asupra sănătății umane care provoacă, potrivit Agenției Europene de Mediu, 400 000 de decese premature pe an, |

Proiectul de rezoluție legislativă

Amendamentul

—

având în vedere consecințele dramatice ale poluării atmosferice asupra sănătății umane care provoacă, potrivit Agenției Europene de Mediu, 400 000 de decese premature pe an,

Amendamentul 3

Propunere de regulament

Considerentul - 1 (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (-1) | Amenințarea existențială pe care o prezintă schimbările climatice impune o ambiție mai mare și eforturi climatice mai intense din partea Uniunii și a statelor membre. Uniunea și-a asumat angajamentul de a-și intensifica eforturile de combatere a schimbărilor climatice și de a asigura punerea în aplicare a Acordului de la Paris din 2015 privind schimbările climatice, aprobat în cadrul celei de a 21-a sesiuni a Conferinței părților la Convenția-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice („Acordul de la Paris”)

   (1a)

  în condiții de echitate și pe baza celor mai bune informații științifice disponibile, asumându-și contribuția care îi revine la efortul global de limitare a creșterii temperaturii globale cu 1,5  oC față de nivelurile preindustriale. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(-1)

Amenințarea existențială pe care o prezintă schimbările climatice impune o ambiție mai mare și eforturi climatice mai intense din partea Uniunii și a statelor membre. Uniunea și-a asumat angajamentul de a-și intensifica eforturile de combatere a schimbărilor climatice și de a asigura punerea în aplicare a Acordului de la Paris din 2015 privind schimbările climatice, aprobat în cadrul celei de a 21-a sesiuni a Conferinței părților la Convenția-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice („Acordul de la Paris”)

   (1a)

  în condiții de echitate și pe baza celor mai bune informații științifice disponibile, asumându-și contribuția care îi revine la efortul global de limitare a creșterii temperaturii globale cu 1,5  oC față de nivelurile preindustriale.

Amendamentul 4

Propunere de regulament

Considerentul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (1) | În comunicarea sa din 11 decembrie 2019 intitulată „Pactul verde european” (19), Comisia a prezentat o nouă strategie de creștere care are drept scop transformarea UE într-o societate echitabilă și prosperă, cu o economie modernă, competitivă
  și
  eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor, în care să nu existe emisii nete de gaze cu efect de seră în 2050 și în care creșterea economică să fie decuplată de utilizarea resurselor. Pactul urmărește, de asemenea, să protejeze, să conserve și să consolideze capitalul natural
  al
  Uniunii și să protejeze sănătatea și bunăstarea cetățenilor împotriva riscurilor legate de mediu și a impacturilor aferente. În același timp,
  această tranziție
  trebuie să fie justă și
  incluzivă
  ,
  fără a lăsa
  pe nimeni în urmă. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1)

În comunicarea sa din 11 decembrie 2019 intitulată „Pactul verde european” (19), Comisia a prezentat o nouă strategie de creștere care are drept scop transformarea UE într-o societate echitabilă și prosperă, cu o economie modernă, competitivă
  și
  eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor, în care să nu existe emisii nete de gaze cu efect de seră în 2050 și în care creșterea economică să fie decuplată de utilizarea resurselor. Pactul urmărește, de asemenea, să protejeze, să conserve și să consolideze capitalul natural
  al
  Uniunii și să protejeze sănătatea și bunăstarea cetățenilor împotriva riscurilor legate de mediu și a impacturilor aferente. În același timp,
  această tranziție
  trebuie să fie justă și
  incluzivă
  ,
  fără a lăsa
  pe nimeni în urmă.

| (1) | În comunicarea sa din 11 decembrie 2019 intitulată „Pactul verde european” (19), Comisia a prezentat o nouă strategie de creștere
  durabilă
  care are drept scop transformarea UE într-o societate
  mai sănătoasă,
  echitabilă și prosperă, cu o economie modernă,
  durabilă,
  competitivă
  la nivel internațional,
  eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor
  și cu locuri de muncă de înaltă calitate
  , în care să nu existe emisii nete de gaze cu efect de seră în 2050 și în care creșterea economică să fie decuplată de utilizarea resurselor. Pactul urmărește, de asemenea, să protejeze, să conserve
  , să restaureze
  și să consolideze capitalul natural
  , ecosistemele marine și terestre și biodiversitatea
  Uniunii și să protejeze sănătatea și bunăstarea cetățenilor împotriva riscurilor legate de mediu și a impacturilor aferente.
  Această tranziție trebuie să se bazeze pe cele mai recente dovezi științifice independente.
  În același timp,
  ea
  trebuie să fie justă
  din punct de vedere social
  și
  favorabilă incluziunii
  ,
  să se bazeze
  pe
  un efort de solidaritate și colaborare la nivelul Uniunii, asigurându-se că
  nimeni
  nu este lăsat
  în urmă
  , urmărind, de asemenea, să genereze creștere economică, locuri de muncă de înaltă calitate și un mediu previzibil pentru investiții și să respecte principiul de a nu face rău
  . |
| --- | --- |

(1)

În comunicarea sa din 11 decembrie 2019 intitulată „Pactul verde european” (19), Comisia a prezentat o nouă strategie de creștere
  durabilă
  care are drept scop transformarea UE într-o societate
  mai sănătoasă,
  echitabilă și prosperă, cu o economie modernă,
  durabilă,
  competitivă
  la nivel internațional,
  eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor
  și cu locuri de muncă de înaltă calitate
  , în care să nu existe emisii nete de gaze cu efect de seră în 2050 și în care creșterea economică să fie decuplată de utilizarea resurselor. Pactul urmărește, de asemenea, să protejeze, să conserve
  , să restaureze
  și să consolideze capitalul natural
  , ecosistemele marine și terestre și biodiversitatea
  Uniunii și să protejeze sănătatea și bunăstarea cetățenilor împotriva riscurilor legate de mediu și a impacturilor aferente.
  Această tranziție trebuie să se bazeze pe cele mai recente dovezi științifice independente.
  În același timp,
  ea
  trebuie să fie justă
  din punct de vedere social
  și
  favorabilă incluziunii
  ,
  să se bazeze
  pe
  un efort de solidaritate și colaborare la nivelul Uniunii, asigurându-se că
  nimeni
  nu este lăsat
  în urmă
  , urmărind, de asemenea, să genereze creștere economică, locuri de muncă de înaltă calitate și un mediu previzibil pentru investiții și să respecte principiul de a nu face rău
  .

Amendamentul 5

Propunere de regulament

Considerentul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (2) | Raportul special al Grupului interguvernamental privind schimbările climatice (IPCC) referitor la impactul încălzirii globale cu 1,5  oC peste nivelurile preindustriale și direcțiile conexe de evoluție a emisiilor de gaze cu efect de seră la nivel mondial (20) oferă o bază științifică solidă pentru combaterea schimbărilor climatice și ilustrează necesitatea
  intensificării acțiunilor
  de
  combatere a schimbărilor climatice
  . Raportul confirmă faptul că emisiile de gaze cu efect de seră trebuie să fie reduse de urgență și că schimbările climatice trebuie să fie limitate la 1,5  oC, în special pentru a reduce probabilitatea unor fenomene meteorologice extreme. Raportul de evaluare globală al Platformei interguvernamentale științifico-politice privind biodiversitatea și serviciile ecosistemice (IPBES) 2019 (21) a demonstrat declinul la nivel mondial al biodiversității, schimbările climatice fiind, ca importanță, al treilea factor răspunzător de declinul biodiversității (22). |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(2)

Raportul special al Grupului interguvernamental privind schimbările climatice (IPCC) referitor la impactul încălzirii globale cu 1,5  oC peste nivelurile preindustriale și direcțiile conexe de evoluție a emisiilor de gaze cu efect de seră la nivel mondial (20) oferă o bază științifică solidă pentru combaterea schimbărilor climatice și ilustrează necesitatea
  intensificării acțiunilor
  de
  combatere a schimbărilor climatice
  . Raportul confirmă faptul că emisiile de gaze cu efect de seră trebuie să fie reduse de urgență și că schimbările climatice trebuie să fie limitate la 1,5  oC, în special pentru a reduce probabilitatea unor fenomene meteorologice extreme. Raportul de evaluare globală al Platformei interguvernamentale științifico-politice privind biodiversitatea și serviciile ecosistemice (IPBES) 2019 (21) a demonstrat declinul la nivel mondial al biodiversității, schimbările climatice fiind, ca importanță, al treilea factor răspunzător de declinul biodiversității (22).

| (2) | Raportul special al Grupului interguvernamental privind schimbările climatice (IPCC) referitor la impactul încălzirii globale cu 1,5  oC peste nivelurile preindustriale și direcțiile conexe de evoluție a emisiilor de gaze cu efect de seră la nivel mondial (20) oferă o bază științifică solidă pentru combaterea schimbărilor climatice și ilustrează necesitatea
  de a intensifica rapid acțiunile în domeniul climei și
  de
  a realiza tranziția către o economie neutră din punct de vedere climatic
  . Raportul confirmă faptul că emisiile de gaze cu efect de seră trebuie să fie reduse de urgență și că schimbările climatice trebuie să fie limitate la 1,5  oC, în special pentru a reduce probabilitatea unor fenomene meteorologice extreme
  și probabilitatea de a atinge puncte de basculare
  . Raportul de evaluare globală al Platformei interguvernamentale științifico-politice privind biodiversitatea și serviciile ecosistemice (IPBES) 2019 (21) a demonstrat declinul la nivel mondial al biodiversității, schimbările climatice fiind, ca importanță, al treilea factor răspunzător de declinul biodiversității (22).
  Acesta a arătat, de asemenea, că soluțiile bazate pe natură ar asigura, potrivit estimărilor, 37 % din atenuarea schimbărilor climatice până în 2030. Schimbările climatice au un impact grav asupra ecosistemelor marine și terestre, care acționează ca absorbanți esențiali pentru emisiile antropice de carbon, având o absorbție brută de aproximativ 60 % din emisiile antropice globale pe an. |
| --- | --- |

(2)

Raportul special al Grupului interguvernamental privind schimbările climatice (IPCC) referitor la impactul încălzirii globale cu 1,5  oC peste nivelurile preindustriale și direcțiile conexe de evoluție a emisiilor de gaze cu efect de seră la nivel mondial (20) oferă o bază științifică solidă pentru combaterea schimbărilor climatice și ilustrează necesitatea
  de a intensifica rapid acțiunile în domeniul climei și
  de
  a realiza tranziția către o economie neutră din punct de vedere climatic
  . Raportul confirmă faptul că emisiile de gaze cu efect de seră trebuie să fie reduse de urgență și că schimbările climatice trebuie să fie limitate la 1,5  oC, în special pentru a reduce probabilitatea unor fenomene meteorologice extreme
  și probabilitatea de a atinge puncte de basculare
  . Raportul de evaluare globală al Platformei interguvernamentale științifico-politice privind biodiversitatea și serviciile ecosistemice (IPBES) 2019 (21) a demonstrat declinul la nivel mondial al biodiversității, schimbările climatice fiind, ca importanță, al treilea factor răspunzător de declinul biodiversității (22).
  Acesta a arătat, de asemenea, că soluțiile bazate pe natură ar asigura, potrivit estimărilor, 37 % din atenuarea schimbărilor climatice până în 2030. Schimbările climatice au un impact grav asupra ecosistemelor marine și terestre, care acționează ca absorbanți esențiali pentru emisiile antropice de carbon, având o absorbție brută de aproximativ 60 % din emisiile antropice globale pe an.

Amendamentul 6

Propunere de regulament

Considerentul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (3) | Stabilirea unui obiectiv pe termen lung este esențială pentru transformarea economică și societală, pentru crearea de locuri de muncă, pentru creșterea economică și atingerea obiectivelor de dezvoltare durabilă ale Organizației Națiunilor Unite, precum și pentru luarea unor măsuri echitabile
  și
  eficiente din punctul de vedere al costurilor în direcția atingerii obiectivului de temperatură prevăzut în Acordul de la Paris din 2015 privind schimbările climatice, aprobat în cadrul celei de a 21-a sesiuni a Conferinței părților la Convenția-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice („Acordul de la Paris”). |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(3)

Stabilirea unui obiectiv pe termen lung este esențială pentru transformarea economică și societală, pentru crearea de locuri de muncă, pentru creșterea economică și atingerea obiectivelor de dezvoltare durabilă ale Organizației Națiunilor Unite, precum și pentru luarea unor măsuri echitabile
  și
  eficiente din punctul de vedere al costurilor în direcția atingerii obiectivului de temperatură prevăzut în Acordul de la Paris din 2015 privind schimbările climatice, aprobat în cadrul celei de a 21-a sesiuni a Conferinței părților la Convenția-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice („Acordul de la Paris”).

| (3) | Stabilirea unui obiectiv pe termen lung este esențială pentru transformarea economică și societală
  justă
  , pentru crearea de locuri de muncă
  de înaltă calitate, pentru bunăstarea socială
  , pentru creșterea economică
  sustenabilă
  și atingerea obiectivelor de dezvoltare durabilă ale Organizației Națiunilor Unite, precum și pentru luarea unor măsuri
  rapide,
  echitabile
  , eficace,
  eficiente din punctul de vedere al costurilor
  și juste din punct de vedere social, fără a lăsa pe nimeni în urmă,
  în direcția atingerii obiectivului de temperatură prevăzut în Acordul de la Paris din 2015 privind schimbările climatice, aprobat în cadrul celei de a 21-a sesiuni a Conferinței părților la Convenția-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice („Acordul de la Paris”). |
| --- | --- |

(3)

Stabilirea unui obiectiv pe termen lung este esențială pentru transformarea economică și societală
  justă
  , pentru crearea de locuri de muncă
  de înaltă calitate, pentru bunăstarea socială
  , pentru creșterea economică
  sustenabilă
  și atingerea obiectivelor de dezvoltare durabilă ale Organizației Națiunilor Unite, precum și pentru luarea unor măsuri
  rapide,
  echitabile
  , eficace,
  eficiente din punctul de vedere al costurilor
  și juste din punct de vedere social, fără a lăsa pe nimeni în urmă,
  în direcția atingerii obiectivului de temperatură prevăzut în Acordul de la Paris din 2015 privind schimbările climatice, aprobat în cadrul celei de a 21-a sesiuni a Conferinței părților la Convenția-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice („Acordul de la Paris”).

Amendamentul 7

Propunere de regulament

Considerentul 3 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (3a) | Știința a demonstrat legătura dintre crizele în domeniul sănătății, al mediului și cele climatice, în special în ceea ce privește consecințele schimbărilor climatice și pierderea biodiversității și a ecosistemelor. Crizele sanitare și în domeniul sănătății, precum cea provocată de pandemia de COVID-19, s-ar putea înmulți în următoarele decenii și impun ca Uniunea, în calitate de actor global, să pună în aplicare o strategie globală menită să prevină producerea unor astfel de episoade, ocupându-se de aceste probleme de la rădăcină și promovând o abordare integrată, bazată pe obiectivele de dezvoltare durabilă. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(3a)

Știința a demonstrat legătura dintre crizele în domeniul sănătății, al mediului și cele climatice, în special în ceea ce privește consecințele schimbărilor climatice și pierderea biodiversității și a ecosistemelor. Crizele sanitare și în domeniul sănătății, precum cea provocată de pandemia de COVID-19, s-ar putea înmulți în următoarele decenii și impun ca Uniunea, în calitate de actor global, să pună în aplicare o strategie globală menită să prevină producerea unor astfel de episoade, ocupându-se de aceste probleme de la rădăcină și promovând o abordare integrată, bazată pe obiectivele de dezvoltare durabilă.

Amendamentul 8

Propunere de regulament

Considerentul 3 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (3b) | Potrivit OMS, schimbările climatice afectează factorii determinanți sociali și de mediu ai sănătății – aer curat, apă potabilă sigură, alimente suficiente și locuințe sigure – și în fiecare an, în perioada 2030-2050, se așteaptă 250 000 de decese suplimentare cauzate de malnutriție, malarie, diaree și stres termic, temperaturile extrem de ridicate ale aerului contribuind direct la decese, îndeosebi în rândul persoanelor în vârstă și al celor vulnerabile. Prin inundații, valuri de căldură, secete și incendii, schimbările climatice au un impact considerabil asupra sănătății umane, inclusiv prin subnutriție, bolile cardiovasculare și respiratorii și infecțiile cu transmitere prin vectori. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(3b)

Potrivit OMS, schimbările climatice afectează factorii determinanți sociali și de mediu ai sănătății – aer curat, apă potabilă sigură, alimente suficiente și locuințe sigure – și în fiecare an, în perioada 2030-2050, se așteaptă 250 000 de decese suplimentare cauzate de malnutriție, malarie, diaree și stres termic, temperaturile extrem de ridicate ale aerului contribuind direct la decese, îndeosebi în rândul persoanelor în vârstă și al celor vulnerabile. Prin inundații, valuri de căldură, secete și incendii, schimbările climatice au un impact considerabil asupra sănătății umane, inclusiv prin subnutriție, bolile cardiovasculare și respiratorii și infecțiile cu transmitere prin vectori.

Amendamentul 9

Propunere de regulament

Considerentul 3 c (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (3c) | În preambulul Acordului de la Paris se recunoaște dreptul la sănătate ca drept fundamental. Convenția-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice prevede că toate părțile la convenție trebuie să utilizeze metode adecvate, de exemplu evaluări ale impactului, formulate și stabilite la nivel național, pentru a reduce la minimum efectele negative asupra economiei, a sănătății publice și a calității mediului ale proiectelor sau ale măsurilor luate de statele membre pentru atenuarea schimbărilor climatice sau pentru adaptarea la acestea. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(3c)

În preambulul Acordului de la Paris se recunoaște dreptul la sănătate ca drept fundamental. Convenția-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice prevede că toate părțile la convenție trebuie să utilizeze metode adecvate, de exemplu evaluări ale impactului, formulate și stabilite la nivel național, pentru a reduce la minimum efectele negative asupra economiei, a sănătății publice și a calității mediului ale proiectelor sau ale măsurilor luate de statele membre pentru atenuarea schimbărilor climatice sau pentru adaptarea la acestea.

Amendamentul 10

Propunere de regulament

Considerentul 3 d (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (3d) | Prezentul regulament contribuie la protejarea drepturilor inalienabile ale cetățenilor Uniunii la viață și la un mediu sigur, astfel cum sunt recunoscute în Convenția Europeană a Drepturilor Omului și în Carta europeană a drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, și impune instituțiilor competente ale Uniunii și ale statelor membre să ia măsurile necesare la nivelul Uniunii sau la nivel național pentru a se ocupa de riscurile reale și imediate, atât pentru viața și bunăstarea persoanelor, cât și pentru lumea naturală de care depind acestea, riscuri generate de urgența climatică globală. Prezentul regulament ar trebui să se concentreze asupra oamenilor și să urmărească protejarea sănătății și a calității vieții cetățenilor de riscurile și efectele problemelor de mediu. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(3d)

Prezentul regulament contribuie la protejarea drepturilor inalienabile ale cetățenilor Uniunii la viață și la un mediu sigur, astfel cum sunt recunoscute în Convenția Europeană a Drepturilor Omului și în Carta europeană a drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, și impune instituțiilor competente ale Uniunii și ale statelor membre să ia măsurile necesare la nivelul Uniunii sau la nivel național pentru a se ocupa de riscurile reale și imediate, atât pentru viața și bunăstarea persoanelor, cât și pentru lumea naturală de care depind acestea, riscuri generate de urgența climatică globală. Prezentul regulament ar trebui să se concentreze asupra oamenilor și să urmărească protejarea sănătății și a calității vieții cetățenilor de riscurile și efectele problemelor de mediu.

Amendamentul 153

Propunere de regulament

Considerentul 3 e (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (3e) | Protecția climei ar trebui să fie o oportunitate pentru economia europeană și ar trebui să contribuie la asigurarea rolului său de lider în industrie în ceea ce privește inovarea la nivel mondial. Inovațiile în producția sustenabilă pot să promoveze puterea industrială europeană în segmente-cheie de piață și, astfel, să protejeze locurile de muncă și să creeze altele noi. Pentru a atinge obiectivul obligatoriu din punct de vedere juridic pentru 2030 privind clima și obiectivul privind neutralitatea climatică din 2050, prin reducerea acestor emisii la zero net până în 2050 cel târziu, Comisia ar trebui să faciliteze „Parteneriatele în domeniul schimbărilor climatice” sectoriale la nivelul Uniunii prin reunirea principalelor părți interesate (de exemplu, din industrie, ONG-uri, institute de cercetare, IMM-uri, sindicate și organizații patronale). Parteneriatele în domeniul schimbărilor climatice ar trebui să funcționeze ca un dialog sectorial și să faciliteze schimbul de bune practici între „pionerii europeni în domeniul decarbonizării” și să lucreze ca organism central de consultare față de Comisie atunci când aceasta adoptă viitoarele propuneri legislative legate de climă. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(3e)

Protecția climei ar trebui să fie o oportunitate pentru economia europeană și ar trebui să contribuie la asigurarea rolului său de lider în industrie în ceea ce privește inovarea la nivel mondial. Inovațiile în producția sustenabilă pot să promoveze puterea industrială europeană în segmente-cheie de piață și, astfel, să protejeze locurile de muncă și să creeze altele noi. Pentru a atinge obiectivul obligatoriu din punct de vedere juridic pentru 2030 privind clima și obiectivul privind neutralitatea climatică din 2050, prin reducerea acestor emisii la zero net până în 2050 cel târziu, Comisia ar trebui să faciliteze „Parteneriatele în domeniul schimbărilor climatice” sectoriale la nivelul Uniunii prin reunirea principalelor părți interesate (de exemplu, din industrie, ONG-uri, institute de cercetare, IMM-uri, sindicate și organizații patronale). Parteneriatele în domeniul schimbărilor climatice ar trebui să funcționeze ca un dialog sectorial și să faciliteze schimbul de bune practici între „pionerii europeni în domeniul decarbonizării” și să lucreze ca organism central de consultare față de Comisie atunci când aceasta adoptă viitoarele propuneri legislative legate de climă.

Amendamentul 11

Propunere de regulament

Considerentul 4

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (4) | Acordul de la Paris stabilește un obiectiv pe termen lung de
  menținere a creșterii temperaturii globale cu mult sub 2 oC peste nivelurile preindustriale și de
  continuare a eforturilor de
  menținere
  a 
  acestei creșteri
  la 1,5  oC peste nivelurile preindustriale (23)

  și subliniază importanța adaptării
  la efectele negative ale schimbărilor climatice (24) și
  a asigurării
  faptului că fluxurile de finanțare sunt coerente cu o traiectorie către o dezvoltare cu un nivel scăzut de emisii de gaze cu efect de seră și reziliență la schimbările climatice (25). |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(4)

Acordul de la Paris stabilește un obiectiv pe termen lung de
  menținere a creșterii temperaturii globale cu mult sub 2 oC peste nivelurile preindustriale și de
  continuare a eforturilor de
  menținere
  a 
  acestei creșteri
  la 1,5  oC peste nivelurile preindustriale (23)

  și subliniază importanța adaptării
  la efectele negative ale schimbărilor climatice (24) și
  a asigurării
  faptului că fluxurile de finanțare sunt coerente cu o traiectorie către o dezvoltare cu un nivel scăzut de emisii de gaze cu efect de seră și reziliență la schimbările climatice (25).

| (4) | Acordul de la Paris stabilește un obiectiv pe termen lung de continuare a eforturilor de
  limitare
  a 
  creșterii temperaturii globale
  la 1,5  oC peste nivelurile preindustriale (23)

  , de creștere a capacității de adaptare
  la efectele negative ale schimbărilor climatice (24) și
  de asigurare a
  faptului că fluxurile de finanțare sunt coerente cu o traiectorie către o dezvoltare cu un nivel scăzut de emisii de gaze cu efect de seră și reziliență la schimbările climatice (25).
  Constituind cadrul general pentru contribuția Uniunii la Acordul de la Paris, prezentul regulament ar trebui să garanteze că atât Uniunea, cât și statele membre contribuie pe deplin la atingerea celor trei obiective ale Acordului de la Paris. |
| --- | --- |

(4)

Acordul de la Paris stabilește un obiectiv pe termen lung de continuare a eforturilor de
  limitare
  a 
  creșterii temperaturii globale
  la 1,5  oC peste nivelurile preindustriale (23)

  , de creștere a capacității de adaptare
  la efectele negative ale schimbărilor climatice (24) și
  de asigurare a
  faptului că fluxurile de finanțare sunt coerente cu o traiectorie către o dezvoltare cu un nivel scăzut de emisii de gaze cu efect de seră și reziliență la schimbările climatice (25).
  Constituind cadrul general pentru contribuția Uniunii la Acordul de la Paris, prezentul regulament ar trebui să garanteze că atât Uniunea, cât și statele membre contribuie pe deplin la atingerea celor trei obiective ale Acordului de la Paris.

Amendamentul 12

Propunere de regulament

Considerentul 5

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (5) | Acțiunile Uniunii și ale statelor membre în domeniul climei au scopul de a proteja populația și planeta, bunăstarea, prosperitatea, sănătatea, sistemele alimentare, integritatea ecosistemelor și biodiversitatea de amenințarea pe care o reprezintă schimbările climatice, în contextul Agendei 2030 pentru dezvoltare durabilă și în vederea atingerii obiectivelor Acordului de la Paris, precum și de a maximiza prosperitatea în limitele resurselor planetei și de a spori reziliența și a reduce vulnerabilitatea societății la schimbările climatice. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(5)

Acțiunile Uniunii și ale statelor membre în domeniul climei au scopul de a proteja populația și planeta, bunăstarea, prosperitatea, sănătatea, sistemele alimentare, integritatea ecosistemelor și biodiversitatea de amenințarea pe care o reprezintă schimbările climatice, în contextul Agendei 2030 pentru dezvoltare durabilă și în vederea atingerii obiectivelor Acordului de la Paris, precum și de a maximiza prosperitatea în limitele resurselor planetei și de a spori reziliența și a reduce vulnerabilitatea societății la schimbările climatice.

| (5) | Acțiunile Uniunii și ale statelor membre în domeniul climei au scopul de a proteja populația și planeta, bunăstarea, prosperitatea,
  economia,
  sănătatea, sistemele alimentare, integritatea ecosistemelor și biodiversitatea de amenințarea pe care o reprezintă schimbările climatice, în contextul Agendei 2030 pentru dezvoltare durabilă și în vederea atingerii obiectivelor Acordului de la Paris, precum și de a maximiza prosperitatea în limitele resurselor planetei și de a spori reziliența și a reduce vulnerabilitatea societății la schimbările climatice.
  Din această perspectivă, acțiunile Uniunii și ale statelor membre ar trebui să se ghideze după principiul precauției, după principiul „poluatorul plătește”, după principiul „eficiența energetică pe primul loc” și după principiul de a nu face rău. |
| --- | --- |

(5)

Acțiunile Uniunii și ale statelor membre în domeniul climei au scopul de a proteja populația și planeta, bunăstarea, prosperitatea,
  economia,
  sănătatea, sistemele alimentare, integritatea ecosistemelor și biodiversitatea de amenințarea pe care o reprezintă schimbările climatice, în contextul Agendei 2030 pentru dezvoltare durabilă și în vederea atingerii obiectivelor Acordului de la Paris, precum și de a maximiza prosperitatea în limitele resurselor planetei și de a spori reziliența și a reduce vulnerabilitatea societății la schimbările climatice.
  Din această perspectivă, acțiunile Uniunii și ale statelor membre ar trebui să se ghideze după principiul precauției, după principiul „poluatorul plătește”, după principiul „eficiența energetică pe primul loc” și după principiul de a nu face rău.

Amendamentul 13

Propunere de regulament

Considerentul 5 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (5a) | Ca urmare a cadrului de reglementare instituit de Uniune și a eforturilor depuse de industriile europene, emisiile de gaze cu efect de seră din Uniune au fost reduse cu 23 % în perioada 1990-2018, în timp ce economia a crescut cu 61 % în aceeași perioadă, ceea ce demonstrează că creșterea economică poate să fie decuplată de emisiile de gaze cu efect de seră. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(5a)

Ca urmare a cadrului de reglementare instituit de Uniune și a eforturilor depuse de industriile europene, emisiile de gaze cu efect de seră din Uniune au fost reduse cu 23 % în perioada 1990-2018, în timp ce economia a crescut cu 61 % în aceeași perioadă, ceea ce demonstrează că creșterea economică poate să fie decuplată de emisiile de gaze cu efect de seră.

Amendamentul 14

Propunere de regulament

Considerentul 6

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (6) | Realizarea neutralității climatice
  necesită o contribuție din partea tuturor sectoarelor economice
  . Având în vedere importanța producției și a consumului de energie pentru emisiile de gaze cu efect de seră, este esențială tranziția către un sistem energetic durabil, accesibil din punctul de vedere al prețului și sigur, bazat pe o piață internă a energiei care funcționează bine. Transformarea digitală, inovarea tehnologică, cercetarea și dezvoltarea sunt, de asemenea, factori importanți pentru realizarea obiectivului neutralității climatice. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(6)

Realizarea neutralității climatice
  necesită o contribuție din partea tuturor sectoarelor economice
  . Având în vedere importanța producției și a consumului de energie pentru emisiile de gaze cu efect de seră, este esențială tranziția către un sistem energetic durabil, accesibil din punctul de vedere al prețului și sigur, bazat pe o piață internă a energiei care funcționează bine. Transformarea digitală, inovarea tehnologică, cercetarea și dezvoltarea sunt, de asemenea, factori importanți pentru realizarea obiectivului neutralității climatice.

| (6) | Realizarea neutralității climatice
  impune tuturor sectoarelor economice, inclusiv aviației și transportului maritim, să își reducă rapid emisiile la un nivel aproape de zero. Principiul „poluatorul plătește” ar trebui să fie un factor-cheie în acest sens
  . Având în vedere importanța producției și a consumului de energie pentru emisiile de gaze cu efect de seră, este esențială tranziția către un sistem energetic
  cu un grad ridicat de eficiență energetică și bazat pe surse regenerabile de energie,
  durabil, accesibil din punctul de vedere al prețului și sigur, bazat pe o piață internă a energiei care funcționează bine
  , reducând, totodată, sărăcia energetică. Contribuția economiei circulare la neutralitatea climatică ar trebui extinsă, îmbunătățind eficiența resurselor și utilizând într-o mai mare măsură materiale cu conținut scăzut de carbon, promovând, totodată, prevenirea și reciclarea deșeurilor
  . Transformarea digitală, inovarea tehnologică, cercetarea și dezvoltarea
  , care vor necesita finanțare suplimentară,
  sunt, de asemenea, factori importanți pentru realizarea obiectivului neutralității climatice.
  Uniunea și statele membre trebuie să adopte cadre de reglementare ambițioase și coerente pentru a garanta că toate sectoarele economiei contribuie la obiectivele climatice ale Uniunii. |
| --- | --- |

(6)

Realizarea neutralității climatice
  impune tuturor sectoarelor economice, inclusiv aviației și transportului maritim, să își reducă rapid emisiile la un nivel aproape de zero. Principiul „poluatorul plătește” ar trebui să fie un factor-cheie în acest sens
  . Având în vedere importanța producției și a consumului de energie pentru emisiile de gaze cu efect de seră, este esențială tranziția către un sistem energetic
  cu un grad ridicat de eficiență energetică și bazat pe surse regenerabile de energie,
  durabil, accesibil din punctul de vedere al prețului și sigur, bazat pe o piață internă a energiei care funcționează bine
  , reducând, totodată, sărăcia energetică. Contribuția economiei circulare la neutralitatea climatică ar trebui extinsă, îmbunătățind eficiența resurselor și utilizând într-o mai mare măsură materiale cu conținut scăzut de carbon, promovând, totodată, prevenirea și reciclarea deșeurilor
  . Transformarea digitală, inovarea tehnologică, cercetarea și dezvoltarea
  , care vor necesita finanțare suplimentară,
  sunt, de asemenea, factori importanți pentru realizarea obiectivului neutralității climatice.
  Uniunea și statele membre trebuie să adopte cadre de reglementare ambițioase și coerente pentru a garanta că toate sectoarele economiei contribuie la obiectivele climatice ale Uniunii.

Amendamentul 15

Propunere de regulament

Considerentul 6 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (6a) | Emisiile antropice totale acumulate de gaze cu efect de seră de-a lungul timpului și concentrația corespunzătoare de gaze cu efect de seră din atmosferă sunt factori deosebit de pertinenți pentru sistemul climatic și creșterea temperaturii. Raportul special al IPCC privind încălzirea globală cu 1,5  oC și baza de date cu scenarii care a stat la baza acestuia furnizează cele mai bune și cele mai recente dovezi științifice disponibile privind bugetul global rămas pentru emisiile de gaze cu efect de seră în scopul de a limita creșterea temperaturii globale din secolul 21 la 1,5  oC peste nivelurile preindustriale. Pentru a fi în concordanță cu angajamentele asumate de Uniune de a continua eforturile de limitare a creșterii temperaturii la 1,5  oC peste nivelurile preindustriale, este necesar să se stabilească o cotă echitabilă a Uniunii în bugetul global rămas pentru emisiile de gaze cu efect de seră. Bugetul pentru emisiile de gaze cu efect de seră este, de asemenea, un instrument important pentru creșterea transparenței și a responsabilității politicilor climatice ale Uniunii. În analiza sa aprofundată în sprijinul Comunicării Comisiei din 28 noiembrie 2018 intitulată „O planetă curată pentru toți – O viziune europeană strategică pe termen lung pentru o economie prosperă, modernă, competitivă și neutră din punctul de vedere al impactului asupra climei”, Comisia arată că un buget al UE-28 pentru emisiile de carbon compatibil cu 1,5  oC, pentru perioada 2018-2050, s-ar ridica la 48 Gt CO2. Comisia ar trebui să stabilească un buget net al UE-27 pentru emisiile de gaze cu efect de seră, exprimat în echivalent de CO2, pe baza celor mai recente calcule științifice utilizate de IPCC, care să reprezinte cota echitabilă a Uniunii din emisiile globale rămase, în conformitate cu obiectivele Acordului de la Paris. Bugetul Uniunii pentru emisiile de gaze cu efect de seră ar trebui să orienteze stabilirea traiectoriei Uniunii către zero emisii nete de gaze cu efect de seră până în 2050, în special obiectivele sale viitoare privind emisiile de gaze cu efect de seră pentru 2030 și 2040. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(6a)

Emisiile antropice totale acumulate de gaze cu efect de seră de-a lungul timpului și concentrația corespunzătoare de gaze cu efect de seră din atmosferă sunt factori deosebit de pertinenți pentru sistemul climatic și creșterea temperaturii. Raportul special al IPCC privind încălzirea globală cu 1,5  oC și baza de date cu scenarii care a stat la baza acestuia furnizează cele mai bune și cele mai recente dovezi științifice disponibile privind bugetul global rămas pentru emisiile de gaze cu efect de seră în scopul de a limita creșterea temperaturii globale din secolul 21 la 1,5  oC peste nivelurile preindustriale. Pentru a fi în concordanță cu angajamentele asumate de Uniune de a continua eforturile de limitare a creșterii temperaturii la 1,5  oC peste nivelurile preindustriale, este necesar să se stabilească o cotă echitabilă a Uniunii în bugetul global rămas pentru emisiile de gaze cu efect de seră. Bugetul pentru emisiile de gaze cu efect de seră este, de asemenea, un instrument important pentru creșterea transparenței și a responsabilității politicilor climatice ale Uniunii. În analiza sa aprofundată în sprijinul Comunicării Comisiei din 28 noiembrie 2018 intitulată „O planetă curată pentru toți – O viziune europeană strategică pe termen lung pentru o economie prosperă, modernă, competitivă și neutră din punctul de vedere al impactului asupra climei”, Comisia arată că un buget al UE-28 pentru emisiile de carbon compatibil cu 1,5  oC, pentru perioada 2018-2050, s-ar ridica la 48 Gt CO2. Comisia ar trebui să stabilească un buget net al UE-27 pentru emisiile de gaze cu efect de seră, exprimat în echivalent de CO2, pe baza celor mai recente calcule științifice utilizate de IPCC, care să reprezinte cota echitabilă a Uniunii din emisiile globale rămase, în conformitate cu obiectivele Acordului de la Paris. Bugetul Uniunii pentru emisiile de gaze cu efect de seră ar trebui să orienteze stabilirea traiectoriei Uniunii către zero emisii nete de gaze cu efect de seră până în 2050, în special obiectivele sale viitoare privind emisiile de gaze cu efect de seră pentru 2030 și 2040.

Amendamentul 16

Propunere de regulament

Considerentul 7

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (7) | Uniunea a 
  urmărit o politică ambițioasă privind combaterea schimbărilor climatice și a
  instituit un cadru de reglementare pentru a-și atinge obiectivul de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră fixat pentru 2030. Printre actele legislative de punere în aplicare a acestui obiectiv se numără Directiva 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului (26), care instituie un sistem de comercializare a certificatelor de emisii de gaze cu efect de seră în cadrul Uniunii, Regulamentul (UE) 2018/842 al Parlamentului European și al Consiliului (27), care a introdus obiective naționale de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră până în 2030, și Regulamentul (UE) 2018/841 al Parlamentului European și al Consiliului (28), care prevede obligația statelor membre de a echilibra emisiile de gaze cu efect de seră și absorbțiile rezultate din exploatarea terenurilor, schimbarea destinației terenurilor și silvicultură. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(7)

Uniunea a 
  urmărit o politică ambițioasă privind combaterea schimbărilor climatice și a
  instituit un cadru de reglementare pentru a-și atinge obiectivul de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră fixat pentru 2030. Printre actele legislative de punere în aplicare a acestui obiectiv se numără Directiva 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului (26), care instituie un sistem de comercializare a certificatelor de emisii de gaze cu efect de seră în cadrul Uniunii, Regulamentul (UE) 2018/842 al Parlamentului European și al Consiliului (27), care a introdus obiective naționale de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră până în 2030, și Regulamentul (UE) 2018/841 al Parlamentului European și al Consiliului (28), care prevede obligația statelor membre de a echilibra emisiile de gaze cu efect de seră și absorbțiile rezultate din exploatarea terenurilor, schimbarea destinației terenurilor și silvicultură.

| (7) | Uniunea a instituit un cadru de reglementare pentru a-și atinge obiectivul
  actual
  de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră fixat pentru 2030
  , care a fost adoptat înainte de intrarea în vigoare a Acordului de la Paris
  . Printre actele legislative de punere în aplicare a acestui obiectiv se numără Directiva 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului (26), care instituie un sistem de comercializare a certificatelor de emisii de gaze cu efect de seră în cadrul Uniunii, Regulamentul (UE) 2018/842 al Parlamentului European și al Consiliului (27), care a introdus obiective naționale de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră până în 2030, și Regulamentul (UE) 2018/841 al Parlamentului European și al Consiliului (28), care prevede obligația statelor membre de a echilibra emisiile de gaze cu efect de seră și absorbțiile rezultate din exploatarea terenurilor, schimbarea destinației terenurilor și silvicultură. |
| --- | --- |

(7)

Uniunea a instituit un cadru de reglementare pentru a-și atinge obiectivul
  actual
  de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră fixat pentru 2030
  , care a fost adoptat înainte de intrarea în vigoare a Acordului de la Paris
  . Printre actele legislative de punere în aplicare a acestui obiectiv se numără Directiva 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului (26), care instituie un sistem de comercializare a certificatelor de emisii de gaze cu efect de seră în cadrul Uniunii, Regulamentul (UE) 2018/842 al Parlamentului European și al Consiliului (27), care a introdus obiective naționale de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră până în 2030, și Regulamentul (UE) 2018/841 al Parlamentului European și al Consiliului (28), care prevede obligația statelor membre de a echilibra emisiile de gaze cu efect de seră și absorbțiile rezultate din exploatarea terenurilor, schimbarea destinației terenurilor și silvicultură.

Amendamentul 17

Propunere de regulament

Considerentul 7 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (7a) | Sistemul de comercializare a certificatelor de emisii reprezintă un element fundamental al politicii climatice a Uniunii și instrumentul său esențial pentru reducerea emisiilor într-o manieră eficientă din punctul de vedere al costurilor. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(7a)

Sistemul de comercializare a certificatelor de emisii reprezintă un element fundamental al politicii climatice a Uniunii și instrumentul său esențial pentru reducerea emisiilor într-o manieră eficientă din punctul de vedere al costurilor.

Amendamentul 18

Propunere de regulament

Considerentul 9

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (9) | Prin pachetul „Energie curată pentru toți europenii” (29), Uniunea urmărește o 
  ambițioasă
  agendă de decarbonizare, în special prin construirea unei uniuni energetice solide, care include obiectivele pentru 2030 privind eficiența energetică și utilizarea energiei din surse regenerabile prevăzute în Directivele 2012/27/UE (30) și (UE) 2018/2001 (31) ale Parlamentului European și ale Consiliului, precum și prin consolidarea legislației relevante, inclusiv a Directivei 2010/31/UE a Parlamentului European și a Consiliului (32). |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(9)

Prin pachetul „Energie curată pentru toți europenii” (29), Uniunea urmărește o 
  ambițioasă
  agendă de decarbonizare, în special prin construirea unei uniuni energetice solide, care include obiectivele pentru 2030 privind eficiența energetică și utilizarea energiei din surse regenerabile prevăzute în Directivele 2012/27/UE (30) și (UE) 2018/2001 (31) ale Parlamentului European și ale Consiliului, precum și prin consolidarea legislației relevante, inclusiv a Directivei 2010/31/UE a Parlamentului European și a Consiliului (32).

| (9) | Prin pachetul „Energie curată pentru toți europenii” (29), Uniunea urmărește o agendă de decarbonizare, în special prin construirea unei uniuni energetice solide, care include obiectivele pentru 2030 privind eficiența energetică și utilizarea energiei din surse regenerabile prevăzute în Directivele 2012/27/UE (30) și (UE) 2018/2001 (31) ale Parlamentului European și ale Consiliului, precum și prin consolidarea legislației relevante, inclusiv a Directivei 2010/31/UE a Parlamentului European și a Consiliului (32). |
| --- | --- |

(9)

Prin pachetul „Energie curată pentru toți europenii” (29), Uniunea urmărește o agendă de decarbonizare, în special prin construirea unei uniuni energetice solide, care include obiectivele pentru 2030 privind eficiența energetică și utilizarea energiei din surse regenerabile prevăzute în Directivele 2012/27/UE (30) și (UE) 2018/2001 (31) ale Parlamentului European și ale Consiliului, precum și prin consolidarea legislației relevante, inclusiv a Directivei 2010/31/UE a Parlamentului European și a Consiliului (32).

Amendamentul 19

Propunere de regulament

Considerentul 9 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (9a) | Comisia a elaborat și a adoptat mai multe inițiative legislative în domeniul energiei, mai ales în ceea ce privește energia din surse regenerabile, eficiența energetică, inclusiv performanța energetică a clădirilor. Aceste inițiative constituie un pachet în cadrul temei cuprinzătoare care se referă la eficiența energetică pe primul loc și la poziția de lider global pe care o ocupă Uniunea în domeniul energiei din surse regenerabile. Inițiativele respective ar trebui să fie luate în considerare în cadrul progreselor naționale pe termen lung în demersurile către atingerea obiectivului neutralității climatice până în 2050, pentru a asigura un sistem energetic cu un grad ridicat de eficiență energetică, bazat pe energia din surse regenerabile, precum și dezvoltarea surselor regenerabile de energie la nivelul Uniunii. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(9a)

Comisia a elaborat și a adoptat mai multe inițiative legislative în domeniul energiei, mai ales în ceea ce privește energia din surse regenerabile, eficiența energetică, inclusiv performanța energetică a clădirilor. Aceste inițiative constituie un pachet în cadrul temei cuprinzătoare care se referă la eficiența energetică pe primul loc și la poziția de lider global pe care o ocupă Uniunea în domeniul energiei din surse regenerabile. Inițiativele respective ar trebui să fie luate în considerare în cadrul progreselor naționale pe termen lung în demersurile către atingerea obiectivului neutralității climatice până în 2050, pentru a asigura un sistem energetic cu un grad ridicat de eficiență energetică, bazat pe energia din surse regenerabile, precum și dezvoltarea surselor regenerabile de energie la nivelul Uniunii.

Amendamentul 20

Propunere de regulament

Considerentul 9 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (9b) | Tranziția către o energie curată va determina apariția unui sistem energetic în care producția de resurse energetice primare va proveni în principal din surse regenerabile de energie, ceea ce va îmbunătăți în mod semnificativ siguranța aprovizionării, va reduce dependența energetică și va promova locurile de muncă la nivel național. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(9b)

Tranziția către o energie curată va determina apariția unui sistem energetic în care producția de resurse energetice primare va proveni în principal din surse regenerabile de energie, ceea ce va îmbunătăți în mod semnificativ siguranța aprovizionării, va reduce dependența energetică și va promova locurile de muncă la nivel național.

Amendamentul 21

Propunere de regulament

Considerentul 9 c (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (9c) | Tranziția energetică îmbunătățește eficiența energetică și reduce dependența energetică a Uniunii și a statelor membre. Această schimbare structurală către o economie mai eficientă, bazată pe energie din surse regenerabile în toate sectoarele, va fi benefică pentru balanța comercială și, de asemenea, va consolida securitatea energetică și va combate sărăcia energetică. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(9c)

Tranziția energetică îmbunătățește eficiența energetică și reduce dependența energetică a Uniunii și a statelor membre. Această schimbare structurală către o economie mai eficientă, bazată pe energie din surse regenerabile în toate sectoarele, va fi benefică pentru balanța comercială și, de asemenea, va consolida securitatea energetică și va combate sărăcia energetică.

Amendamentul 22

Propunere de regulament

Considerentul 9 d (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (9d) | Pentru a asigura solidaritatea și a permite o tranziție energetică eficace, politica Uniunii în domeniul climei trebuie să conceapă un itinerar clar pentru realizarea neutralității climatice până în 2050. Uniunea ar trebui să rămână realistă în ceea ce privește eficiența din punctul de vedere al costurilor și provocările tehnice și să se asigure că sunt disponibile și accesibile surse dispecerizabile de energie, care echilibrează punctele de cerere maximă și minimă din sistemul energetic, precum tehnologiile bazate pe hidrogen. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(9d)

Amendamentul 23

Propunere de regulament

Considerentul 9 e (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (9e) | Protecția climei oferă economiei Uniunii posibilitatea de a-și intensifica acțiunile și de a beneficia de avantajele care decurg din poziția sa de pionier, ocupând un loc de lider în domeniul tehnologiilor curate. Acest lucru ar putea contribui la asigurarea poziției sale de lider industrial în materie de inovare la nivel mondial. Inovațiile în producția sustenabilă pot să promoveze forța industrială a Uniunii în segmente-cheie de piață și, astfel, să protejeze locurile de muncă și să creeze altele noi. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(9e)

Protecția climei oferă economiei Uniunii posibilitatea de a-și intensifica acțiunile și de a beneficia de avantajele care decurg din poziția sa de pionier, ocupând un loc de lider în domeniul tehnologiilor curate. Acest lucru ar putea contribui la asigurarea poziției sale de lider industrial în materie de inovare la nivel mondial. Inovațiile în producția sustenabilă pot să promoveze forța industrială a Uniunii în segmente-cheie de piață și, astfel, să protejeze locurile de muncă și să creeze altele noi.

Amendamentul 24

Propunere de regulament

Considerentul 9 f (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (9f) | Este nevoie să se acorde sprijin pentru investițiile necesare în noi tehnologii sustenabile care sunt esențiale pentru atingerea obiectivului neutralității climatice. În această privință, este important să se respecte neutralitatea tehnologică, evitând în același timp orice efect de blocare. Astfel cum se menționează în Comunicarea Comisiei din 8 iulie 2020 intitulată „O strategie pe bază de hidrogen pentru o Europă neutră din punct de vedere climatic”, hidrogenul poate juca, de asemenea, un rol în sprijinirea angajamentului Uniunii de a atinge neutralitatea emisiilor de dioxid de carbon până cel târziu în 2050, în special în sectoarele mari consumatoare de energie. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(9f)

Este nevoie să se acorde sprijin pentru investițiile necesare în noi tehnologii sustenabile care sunt esențiale pentru atingerea obiectivului neutralității climatice. În această privință, este important să se respecte neutralitatea tehnologică, evitând în același timp orice efect de blocare. Astfel cum se menționează în Comunicarea Comisiei din 8 iulie 2020 intitulată „O strategie pe bază de hidrogen pentru o Europă neutră din punct de vedere climatic”, hidrogenul poate juca, de asemenea, un rol în sprijinirea angajamentului Uniunii de a atinge neutralitatea emisiilor de dioxid de carbon până cel târziu în 2050, în special în sectoarele mari consumatoare de energie.

Amendamentul 154

Propunere de regulament

Considerentul 9 g (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (9 g) | Comisia ar trebui să își intensifice eforturile pentru a construi alianțe europene, în special în sectorul bateriilor și al hidrogenului, întrucât acestea sunt de cea mai mare importanță. Coordonate la nivel european, acestea oferă oportunități importante pentru procesele de redresare regională post-COVID-19 și pentru schimbări structurale de succes. Cerințele de reglementare ar trebui să creeze un cadru pentru inovări în mobilitatea și producerea de energie care nu dăunează climei. Aceste alianțe ar trebui să primească sprijin și finanțare adecvate și, de asemenea, ar trebui să facă parte din viitoarea politică externă și de vecinătate, precum și din acordurile comerciale. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(9 g)

Comisia ar trebui să își intensifice eforturile pentru a construi alianțe europene, în special în sectorul bateriilor și al hidrogenului, întrucât acestea sunt de cea mai mare importanță. Coordonate la nivel european, acestea oferă oportunități importante pentru procesele de redresare regională post-COVID-19 și pentru schimbări structurale de succes. Cerințele de reglementare ar trebui să creeze un cadru pentru inovări în mobilitatea și producerea de energie care nu dăunează climei. Aceste alianțe ar trebui să primească sprijin și finanțare adecvate și, de asemenea, ar trebui să facă parte din viitoarea politică externă și de vecinătate, precum și din acordurile comerciale.

Amendamentul 25

Propunere de regulament

Considerentul 10

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (10) | Uniunea
  este
  lider mondial în tranziția către neutralitatea climatică și este hotărâtă să contribuie la asumarea unor obiective mai ambițioase la nivel mondial și la consolidarea răspunsului global la schimbările climatice, utilizând toate instrumentele pe care le are la dispoziție, inclusiv diplomația în domeniul climei. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(10)

Uniunea
  este
  lider mondial în tranziția către neutralitatea climatică și este hotărâtă să contribuie la asumarea unor obiective mai ambițioase la nivel mondial și la consolidarea răspunsului global la schimbările climatice, utilizând toate instrumentele pe care le are la dispoziție, inclusiv diplomația în domeniul climei.

| (10) | Uniunea
  are atât responsabilitatea cât și mijloacele pentru a fi în continuare
  lider mondial în tranziția către neutralitatea climatică și este hotărâtă să
  o realizeze într-un mod just, echitabil din punct de vedere social și favorabil incluziunii, precum și să
  contribuie la asumarea unor obiective mai ambițioase la nivel mondial și la consolidarea răspunsului global la schimbările climatice, utilizând toate instrumentele pe care le are la dispoziție, inclusiv diplomația în domeniul climei
  , comerțul, investițiile și politicile industriale. Uniunea ar trebui să își consolideze diplomația ecologică în toate forurile internaționale relevante pentru a realiza obiectivele climatice internaționale, în conformitate cu Acordul de la Paris. |
| --- | --- |

(10)

Uniunea
  are atât responsabilitatea cât și mijloacele pentru a fi în continuare
  lider mondial în tranziția către neutralitatea climatică și este hotărâtă să
  o realizeze într-un mod just, echitabil din punct de vedere social și favorabil incluziunii, precum și să
  contribuie la asumarea unor obiective mai ambițioase la nivel mondial și la consolidarea răspunsului global la schimbările climatice, utilizând toate instrumentele pe care le are la dispoziție, inclusiv diplomația în domeniul climei
  , comerțul, investițiile și politicile industriale. Uniunea ar trebui să își consolideze diplomația ecologică în toate forurile internaționale relevante pentru a realiza obiectivele climatice internaționale, în conformitate cu Acordul de la Paris.

Amendamentul 26

Propunere de regulament

Considerentul 11

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (11) | Parlamentul European a 
  lansat îndemnul ca
  tranziția necesară către o societate neutră din punct de vedere climatic
  să aibă loc
  până cel târziu în 2050 și să
  fie
  o reușită europeană (33) și a declarat urgența climatică și de mediu (34). În concluziile sale din 12 decembrie 2019 (35), Consiliul European
  și-a exprimat susținerea pentru obiectivul unei Uniuni neutre
  din punct de vedere climatic până în 2050, în conformitate cu obiectivele Acordului de la Paris, recunoscând în același timp că trebuie instituit un cadru favorabil în acest sens și că tranziția va necesita investiții publice și private semnificative. De asemenea, Consiliul European a invitat Comisia să pregătească o propunere pentru strategia pe termen lung a Uniunii cât mai curând posibil în 2020, în vederea adoptării sale de către Consiliu și a transmiterii acesteia către Convenția-cadru a Organizației Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(11)

Parlamentul European a 
  lansat îndemnul ca
  tranziția necesară către o societate neutră din punct de vedere climatic
  să aibă loc
  până cel târziu în 2050 și să
  fie
  o reușită europeană (33) și a declarat urgența climatică și de mediu (34). În concluziile sale din 12 decembrie 2019 (35), Consiliul European
  și-a exprimat susținerea pentru obiectivul unei Uniuni neutre
  din punct de vedere climatic până în 2050, în conformitate cu obiectivele Acordului de la Paris, recunoscând în același timp că trebuie instituit un cadru favorabil în acest sens și că tranziția va necesita investiții publice și private semnificative. De asemenea, Consiliul European a invitat Comisia să pregătească o propunere pentru strategia pe termen lung a Uniunii cât mai curând posibil în 2020, în vederea adoptării sale de către Consiliu și a transmiterii acesteia către Convenția-cadru a Organizației Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice.

| (11) | Parlamentul European a 
  invitat Comisia și statele membre să intensifice acțiunile în domeniul climei pentru a facilita
  tranziția necesară către o societate neutră din punct de vedere climatic
  cât mai curând și
  până cel târziu în 2050 și
  pentru ca aceasta
  să
  devină
  o reușită europeană (33) și a declarat urgența climatică și de mediu (34).
  Acesta a solicitat în repetate rânduri Uniunii să își crească obiectivul climatic pentru 2030, iar acest obiectiv climatic majorat să facă parte din Legea europeană a climei

   (34a)

  .
  În concluziile sale din 12 decembrie 2019 (35), Consiliul European
  a aprobat obiectivul de a realiza o Uniune neutră
  din punct de vedere climatic până în 2050, în conformitate cu obiectivele Acordului de la Paris
  , care să se bazeze pe echitate și pe o tranziție justă și să țină cont de diferitele puncte de plecare ale statelor membre
  , recunoscând în același timp că trebuie instituit un cadru favorabil în acest sens și că tranziția va necesita investiții publice și private semnificative. De asemenea, Consiliul European a invitat Comisia să pregătească o propunere pentru strategia pe termen lung a Uniunii cât mai curând posibil în 2020, în vederea adoptării sale de către Consiliu și a transmiterii acesteia către Convenția-cadru a Organizației Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice. |
| --- | --- |

(11)

Parlamentul European a 
  invitat Comisia și statele membre să intensifice acțiunile în domeniul climei pentru a facilita
  tranziția necesară către o societate neutră din punct de vedere climatic
  cât mai curând și
  până cel târziu în 2050 și
  pentru ca aceasta
  să
  devină
  o reușită europeană (33) și a declarat urgența climatică și de mediu (34).
  Acesta a solicitat în repetate rânduri Uniunii să își crească obiectivul climatic pentru 2030, iar acest obiectiv climatic majorat să facă parte din Legea europeană a climei

   (34a)

  .
  În concluziile sale din 12 decembrie 2019 (35), Consiliul European
  a aprobat obiectivul de a realiza o Uniune neutră
  din punct de vedere climatic până în 2050, în conformitate cu obiectivele Acordului de la Paris
  , care să se bazeze pe echitate și pe o tranziție justă și să țină cont de diferitele puncte de plecare ale statelor membre
  , recunoscând în același timp că trebuie instituit un cadru favorabil în acest sens și că tranziția va necesita investiții publice și private semnificative. De asemenea, Consiliul European a invitat Comisia să pregătească o propunere pentru strategia pe termen lung a Uniunii cât mai curând posibil în 2020, în vederea adoptării sale de către Consiliu și a transmiterii acesteia către Convenția-cadru a Organizației Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice.

Amendamentul 27

Propunere de regulament

Considerentul 12

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (12) | Uniunea ar trebui să urmărească obiectivul ca, până în 2050, pe plan intern în cadrul Uniunii, să se obțină, prin soluții naturale și tehnologice, un echilibru între emisiile antropice și absorbțiile de gaze cu efect de seră la nivelul întregii economii. Obiectivul de realizare a neutralității climatice la nivelul Uniunii în 2050 ar trebui să fie
  urmărit în mod colectiv
  de către toate statele membre, iar statele membre, Parlamentul European, Consiliul și Comisia ar trebui să ia măsurile necesare pentru a permite atingerea acestui obiectiv. Măsurile întreprinse la nivelul Uniunii vor constitui o parte importantă a măsurilor necesare pentru atingerea obiectivului. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(12)

Uniunea ar trebui să urmărească obiectivul ca, până în 2050, pe plan intern în cadrul Uniunii, să se obțină, prin soluții naturale și tehnologice, un echilibru între emisiile antropice și absorbțiile de gaze cu efect de seră la nivelul întregii economii. Obiectivul de realizare a neutralității climatice la nivelul Uniunii în 2050 ar trebui să fie
  urmărit în mod colectiv
  de către toate statele membre, iar statele membre, Parlamentul European, Consiliul și Comisia ar trebui să ia măsurile necesare pentru a permite atingerea acestui obiectiv. Măsurile întreprinse la nivelul Uniunii vor constitui o parte importantă a măsurilor necesare pentru atingerea obiectivului.

| (12) | Uniunea
  și statele membre
  ar trebui să urmărească obiectivul ca,
  cel mai târziu
  până în 2050, pe plan intern în cadrul Uniunii
  și la nivelul statelor membre
  , să se obțină, prin soluții naturale și tehnologice, un echilibru între emisiile antropice și absorbțiile de gaze cu efect de seră la nivelul întregii economii. Obiectivul de realizare a neutralității climatice la nivelul Uniunii în 2050 ar trebui să fie
  realizat
  de către toate statele membre, iar statele membre, Parlamentul European, Consiliul și Comisia ar trebui să ia măsurile necesare pentru a permite atingerea acestui obiectiv. Măsurile întreprinse la nivelul Uniunii vor constitui o parte importantă a măsurilor necesare pentru atingerea obiectivului.
  După 2050, Uniunea și toate statele membre ar trebui să continue să reducă emisiile astfel încât absorbțiile de gaze cu efect de seră să depășească emisiile antropogene. |
| --- | --- |

(12)

Uniunea
  și statele membre
  ar trebui să urmărească obiectivul ca,
  cel mai târziu
  până în 2050, pe plan intern în cadrul Uniunii
  și la nivelul statelor membre
  , să se obțină, prin soluții naturale și tehnologice, un echilibru între emisiile antropice și absorbțiile de gaze cu efect de seră la nivelul întregii economii. Obiectivul de realizare a neutralității climatice la nivelul Uniunii în 2050 ar trebui să fie
  realizat
  de către toate statele membre, iar statele membre, Parlamentul European, Consiliul și Comisia ar trebui să ia măsurile necesare pentru a permite atingerea acestui obiectiv. Măsurile întreprinse la nivelul Uniunii vor constitui o parte importantă a măsurilor necesare pentru atingerea obiectivului.
  După 2050, Uniunea și toate statele membre ar trebui să continue să reducă emisiile astfel încât absorbțiile de gaze cu efect de seră să depășească emisiile antropogene.

Amendamentul 28

Propunere de regulament

Considerentul 12 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (12a) | Fiecare stat membru are responsabilitatea de a atinge în mod individual neutralitatea climatică până cel târziu în 2050. Pentru justiție și solidaritate și pentru a sprijini transformarea energetică a statelor membre cu puncte de plecare diferite, sunt necesare mecanisme de sprijin și fonduri ale Uniunii suficiente, cum ar fi Fondul pentru o tranziție justă, prevăzut în Regulamentul (UE) .../... al Parlamentului European și al Consiliului

   (1a)

  și alte mecanisme de finanțare relevante. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(12a)

Fiecare stat membru are responsabilitatea de a atinge în mod individual neutralitatea climatică până cel târziu în 2050. Pentru justiție și solidaritate și pentru a sprijini transformarea energetică a statelor membre cu puncte de plecare diferite, sunt necesare mecanisme de sprijin și fonduri ale Uniunii suficiente, cum ar fi Fondul pentru o tranziție justă, prevăzut în Regulamentul (UE) .../... al Parlamentului European și al Consiliului

   (1a)

  și alte mecanisme de finanțare relevante.

Amendamentul 29

Propunere de regulament

Considerentul 12 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (12b) | Preambulul la Acordul de la Paris recunoaște importanța asigurării integrității tuturor ecosistemelor, inclusiv a oceanelor. Convenția-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice subliniază că părțile la acesta promovează gestionarea durabilă, conservarea și consolidarea absorbanților și rezervoarelor tuturor gazelor cu efect de seră, printre care se numără biomasa, pădurile și oceanele, precum și alte ecosisteme terestre, de coastă și marine. Dacă nu se ating obiectivele Acordului de la Paris, temperatura ar putea depăși punctul de basculare dincolo de care oceanul nu ar mai putea absorbi la fel de mult carbon și nu ar mai participa la atenuarea schimbărilor climatice. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(12b)

Preambulul la Acordul de la Paris recunoaște importanța asigurării integrității tuturor ecosistemelor, inclusiv a oceanelor. Convenția-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice subliniază că părțile la acesta promovează gestionarea durabilă, conservarea și consolidarea absorbanților și rezervoarelor tuturor gazelor cu efect de seră, printre care se numără biomasa, pădurile și oceanele, precum și alte ecosisteme terestre, de coastă și marine. Dacă nu se ating obiectivele Acordului de la Paris, temperatura ar putea depăși punctul de basculare dincolo de care oceanul nu ar mai putea absorbi la fel de mult carbon și nu ar mai participa la atenuarea schimbărilor climatice.

Amendamentul 30

Propunere de regulament

Considerentul 12 c (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (12c) | Absorbantele naturale de carbon joacă un rol important în tranziția la o societate neutră din punctul de vedere al impactului asupra climei. Comisia explorează dezvoltarea unui cadru de reglementare pentru certificarea absorbțiilor de dioxid de carbon în conformitate cu Planul său de acțiune pentru economia circulară și cu Strategia „de la fermă la consumator”. Strategia UE în domeniul biodiversității pentru 2030 și inițiativele din cadrul acesteia vor juca un rol important în refacerea ecosistemelor degradate, în special a celor cu cel mai mare potențial de captare și stocare a carbonului și de prevenire și reducere a impactului dezastrelor naturale. Refacerea ecosistemelor ar contribui la menținerea, gestionarea și consolidarea absorbanților naturali și ar promova biodiversitatea, luptând, în același timp, împotriva schimbărilor climatice. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(12c)

Absorbantele naturale de carbon joacă un rol important în tranziția la o societate neutră din punctul de vedere al impactului asupra climei. Comisia explorează dezvoltarea unui cadru de reglementare pentru certificarea absorbțiilor de dioxid de carbon în conformitate cu Planul său de acțiune pentru economia circulară și cu Strategia „de la fermă la consumator”. Strategia UE în domeniul biodiversității pentru 2030 și inițiativele din cadrul acesteia vor juca un rol important în refacerea ecosistemelor degradate, în special a celor cu cel mai mare potențial de captare și stocare a carbonului și de prevenire și reducere a impactului dezastrelor naturale. Refacerea ecosistemelor ar contribui la menținerea, gestionarea și consolidarea absorbanților naturali și ar promova biodiversitatea, luptând, în același timp, împotriva schimbărilor climatice.

Amendamentul 144

Propunere de regulament

Considerentul 12 d (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (12d) | Comisia ar trebui să analizeze fezabilitatea introducerii unor sisteme de creditare a emisiilor de dioxid de carbon, inclusiv certificarea eliminării emisiilor de gaze cu efect de seră prin sechestrarea carbonului în cursul utilizării agricole a terenurilor, a solului și a biomasei, în vederea realizării obiectivului Uniunii privind neutralitatea climatică, precum și fezabilitatea dezvoltării unei piețe separate pentru eliminarea carbonului prin sechestrarea în sol a gazelor cu efect de seră. Acest cadru trebuie să se bazeze pe cele mai recente cunoștințe științifice și pe un sistem de evaluare și aprobare de către Comisie, asigurându-se totodată absența unor efecte negative asupra mediului, în special asupra biodiversității, precum și asupra sănătății publice și a obiectivelor sociale și economice. Comisia ar trebui să publice rezultatele acestei evaluări până la 30 iunie 2021. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(12d)

Comisia ar trebui să analizeze fezabilitatea introducerii unor sisteme de creditare a emisiilor de dioxid de carbon, inclusiv certificarea eliminării emisiilor de gaze cu efect de seră prin sechestrarea carbonului în cursul utilizării agricole a terenurilor, a solului și a biomasei, în vederea realizării obiectivului Uniunii privind neutralitatea climatică, precum și fezabilitatea dezvoltării unei piețe separate pentru eliminarea carbonului prin sechestrarea în sol a gazelor cu efect de seră. Acest cadru trebuie să se bazeze pe cele mai recente cunoștințe științifice și pe un sistem de evaluare și aprobare de către Comisie, asigurându-se totodată absența unor efecte negative asupra mediului, în special asupra biodiversității, precum și asupra sănătății publice și a obiectivelor sociale și economice. Comisia ar trebui să publice rezultatele acestei evaluări până la 30 iunie 2021.

Amendamentul 31

Propunere de regulament

Considerentul 12 e (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (12e) | Pentru a oferi mai multă claritate, Comisia ar trebui să prezinte o definiție a absorbanților naturali și a altor tipuri de absorbanți de carbon. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(12e)

Pentru a oferi mai multă claritate, Comisia ar trebui să prezinte o definiție a absorbanților naturali și a altor tipuri de absorbanți de carbon.

Amendamentul 156

Propunere de regulament

Considerentul 12 f (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (12f) | În tranziția sa către neutralitatea climatică, Uniunea ar trebui să păstreze competitivitatea industriei sale, în special a industriei sale energointensive, inclusiv prin elaborarea unor măsuri eficace pentru a aborda relocarea emisiilor de dioxid de carbon într-un mod compatibil cu normele OMC și pentru a asigura condiții de concurență echitabile între Uniune și țările terțe, cu scopul de a evita concurența neloială provocată de lipsa punerii în aplicare a politicilor privind clima în concordanță cu Acordul de la Paris. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(12f)

În tranziția sa către neutralitatea climatică, Uniunea ar trebui să păstreze competitivitatea industriei sale, în special a industriei sale energointensive, inclusiv prin elaborarea unor măsuri eficace pentru a aborda relocarea emisiilor de dioxid de carbon într-un mod compatibil cu normele OMC și pentru a asigura condiții de concurență echitabile între Uniune și țările terțe, cu scopul de a evita concurența neloială provocată de lipsa punerii în aplicare a politicilor privind clima în concordanță cu Acordul de la Paris.

Amendamentul 33

Propunere de regulament

Considerentul 13

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (13) | Uniunea ar trebui să continue acțiunile în domeniul climei și să își asume rolul de lider internațional în domeniul climei după 2050, pentru a proteja populația și planeta împotriva amenințării pe care o reprezintă schimbările climatice periculoase, în vederea atingerii obiectivelor de temperatură stabilite în Acordul de la Paris și în conformitate cu recomandările științifice formulate de IPCC. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(13)

Uniunea ar trebui să continue acțiunile în domeniul climei și să își asume rolul de lider internațional în domeniul climei după 2050, pentru a proteja populația și planeta împotriva amenințării pe care o reprezintă schimbările climatice periculoase, în vederea atingerii obiectivelor de temperatură stabilite în Acordul de la Paris și în conformitate cu recomandările științifice formulate de IPCC.

| (13) | Uniunea ar trebui să continue acțiunile în domeniul climei și să își asume rolul de lider internațional în domeniul climei după 2050,
  în special ajutând populațiile cele mai vulnerabile, prin intermediul acțiunii sale externe și al politicii de dezvoltare,
  pentru a proteja populația și planeta împotriva amenințării pe care o reprezintă schimbările climatice periculoase, în vederea atingerii obiectivelor de temperatură stabilite în Acordul de la Paris și în conformitate cu recomandările științifice formulate de IPCC
  , de Programul Națiunilor Unite pentru Mediu (UNEP) și de Consiliul European pentru schimbările climatice (ECCC)
  . |
| --- | --- |

(13)

Uniunea ar trebui să continue acțiunile în domeniul climei și să își asume rolul de lider internațional în domeniul climei după 2050,
  în special ajutând populațiile cele mai vulnerabile, prin intermediul acțiunii sale externe și al politicii de dezvoltare,
  pentru a proteja populația și planeta împotriva amenințării pe care o reprezintă schimbările climatice periculoase, în vederea atingerii obiectivelor de temperatură stabilite în Acordul de la Paris și în conformitate cu recomandările științifice formulate de IPCC
  , de Programul Națiunilor Unite pentru Mediu (UNEP) și de Consiliul European pentru schimbările climatice (ECCC)
  .

Amendamentul 34

Propunere de regulament

Considerentul 13 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (13a) | Ecosistemele, cetățenii și economiile din Uniune se vor confrunta cu efecte majore ale schimbărilor climatice dacă nu se diminuează urgent emisiile de gaze cu efect de seră sau dacă nu ne adaptăm la schimbările climatice. Adaptarea la schimbările climatice ar continua să reducă efectele inevitabile, într-o manieră eficientă din punctul de vedere al costurilor, cu beneficii conexe considerabile obținute ca urmare a utilizării soluțiilor bazate pe resursele naturale. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(13a)

Ecosistemele, cetățenii și economiile din Uniune se vor confrunta cu efecte majore ale schimbărilor climatice dacă nu se diminuează urgent emisiile de gaze cu efect de seră sau dacă nu ne adaptăm la schimbările climatice. Adaptarea la schimbările climatice ar continua să reducă efectele inevitabile, într-o manieră eficientă din punctul de vedere al costurilor, cu beneficii conexe considerabile obținute ca urmare a utilizării soluțiilor bazate pe resursele naturale.

Amendamentul 35

Propunere de regulament

Considerentul 13 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (13b) | Efectele adverse ale schimbărilor climatice pot depăși capacitățile de adaptare ale statelor membre. Prin urmare, statele membre și Uniunea ar trebui să colaboreze pentru a evita, a reduce la minimum și a gestiona pierderile și daunele, astfel cum este prevăzut la articolul 8 din Acordul de la Paris, inclusiv prin intermediul Mecanismului internațional de la Varșovia. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(13b)

Amendamentul 36

Propunere de regulament

Considerentul 14

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (14) | Adaptarea este o componentă-cheie a răspunsului mondial pe termen lung la schimbările climatice. Prin urmare, statele membre și Uniunea ar trebui să își consolideze capacitatea de adaptare și reziliența și să reducă vulnerabilitatea la schimbările climatice, astfel cum se prevede la articolul 7 din Acordul de la Paris, precum și să maximizeze beneficiile conexe pe care le aduc alte politici și acte legislative de mediu. Statele membre ar trebui să adopte strategii și planuri naționale cuprinzătoare de adaptare. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(14)

Adaptarea este o componentă-cheie a răspunsului mondial pe termen lung la schimbările climatice. Prin urmare, statele membre și Uniunea ar trebui să își consolideze capacitatea de adaptare și reziliența și să reducă vulnerabilitatea la schimbările climatice, astfel cum se prevede la articolul 7 din Acordul de la Paris, precum și să maximizeze beneficiile conexe pe care le aduc alte politici și acte legislative de mediu. Statele membre ar trebui să adopte strategii și planuri naționale cuprinzătoare de adaptare.

| (14) | Adaptarea este o componentă-cheie a răspunsului mondial pe termen lung la schimbările climatice. Prin urmare, statele membre și Uniunea ar trebui să își consolideze capacitatea de adaptare și reziliența și să reducă vulnerabilitatea la schimbările climatice, astfel cum se prevede la articolul 7 din Acordul de la Paris, precum și să maximizeze beneficiile conexe pe care le aduc alte politici și acte legislative de mediu. Statele membre ar trebui să adopte strategii și planuri naționale cuprinzătoare de adaptare
  , iar Comisia ar trebui să contribuie la monitorizarea progreselor privind adaptarea prin elaborarea de indicatori
  . |
| --- | --- |

(14)

Adaptarea este o componentă-cheie a răspunsului mondial pe termen lung la schimbările climatice. Prin urmare, statele membre și Uniunea ar trebui să își consolideze capacitatea de adaptare și reziliența și să reducă vulnerabilitatea la schimbările climatice, astfel cum se prevede la articolul 7 din Acordul de la Paris, precum și să maximizeze beneficiile conexe pe care le aduc alte politici și acte legislative de mediu. Statele membre ar trebui să adopte strategii și planuri naționale cuprinzătoare de adaptare
  , iar Comisia ar trebui să contribuie la monitorizarea progreselor privind adaptarea prin elaborarea de indicatori
  .

Amendamentul 37

Propunere de regulament

Considerentul 14 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (14a) | Atunci când își adoptă strategiile și planurile de adaptare, statele membre ar trebui să acorde o atenție deosebită celor mai afectate zone. În plus, valorificarea, conservarea și restabilirea biodiversității sunt esențiale pentru a utiliza întregul potențial al acesteia de reglare a climei și de adaptare. Strategiile și planurile de adaptare ar trebui, prin urmare, să favorizeze soluțiile bazate pe natură și adaptarea ecosistemică care contribuie la restabilirea și conservarea biodiversității, să țină cont de particularitățile teritoriale și de cunoștințele locale și să stabilească măsuri concrete pentru protejarea ecosistemelor marine și costiere. De asemenea, ar trebui eliminate activitățile distructive care îngreunează capacitatea ecosistemelor de a se adapta la schimbările climatice, pentru a asigura reziliența biodiversității și a serviciilor ecosistemice. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(14a)

Atunci când își adoptă strategiile și planurile de adaptare, statele membre ar trebui să acorde o atenție deosebită celor mai afectate zone. În plus, valorificarea, conservarea și restabilirea biodiversității sunt esențiale pentru a utiliza întregul potențial al acesteia de reglare a climei și de adaptare. Strategiile și planurile de adaptare ar trebui, prin urmare, să favorizeze soluțiile bazate pe natură și adaptarea ecosistemică care contribuie la restabilirea și conservarea biodiversității, să țină cont de particularitățile teritoriale și de cunoștințele locale și să stabilească măsuri concrete pentru protejarea ecosistemelor marine și costiere. De asemenea, ar trebui eliminate activitățile distructive care îngreunează capacitatea ecosistemelor de a se adapta la schimbările climatice, pentru a asigura reziliența biodiversității și a serviciilor ecosistemice.

Amendamentul 38

Propunere de regulament

Considerentul 14 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (14b) | De asemenea, strategiile de adaptare ar trebui să încurajeze schimbarea modelului în zonele afectate, axându-se pe soluții bazate pe natură și care să respecte mediul. Acestea ar trebui să asigure mijloace de subzistență sustenabile pentru a garanta condiții de trai superioare, inclusiv prin agricultura sustenabilă și locală, prin gestionarea sustenabilă a apei, prin energie din surse regenerabile, în conformitate cu obiectivele de dezvoltare durabilă, pentru a stimula reziliența acestora și protecția ecosistemelor. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(14b)

De asemenea, strategiile de adaptare ar trebui să încurajeze schimbarea modelului în zonele afectate, axându-se pe soluții bazate pe natură și care să respecte mediul. Acestea ar trebui să asigure mijloace de subzistență sustenabile pentru a garanta condiții de trai superioare, inclusiv prin agricultura sustenabilă și locală, prin gestionarea sustenabilă a apei, prin energie din surse regenerabile, în conformitate cu obiectivele de dezvoltare durabilă, pentru a stimula reziliența acestora și protecția ecosistemelor.

Amendamentul 39

Propunere de regulament

Considerentul 15

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (15) | Atunci când adoptă măsuri relevante la nivelul Uniunii și la nivel național pentru îndeplinirea obiectivului neutralității climatice, statele membre și Parlamentul European, Consiliul și Comisia ar trebui să țină seama de
  impactul pozitiv al
  tranziției către neutralitatea climatică
  asupra
  următoarelor aspecte: bunăstarea cetățenilor, prosperitatea societății și competitivitatea economiei; securitatea și accesibilitatea din punctul de vedere al prețului a energiei și a alimentelor; echitatea și solidaritatea între statele membre și la nivel național, ținând seama de capacitatea lor economică, de circumstanțele naționale și de nevoia de convergență în timp; necesitatea de a asigura o tranziție justă și echitabilă din punct de vedere social; cele mai bune dovezi științifice disponibile, în special descoperirile prezentate de IPCC; necesitatea de a integra riscurile legate de schimbările climatice în deciziile de investiții și de planificare; eficacitatea din punctul de vedere al costurilor și neutralitatea tehnologică în ceea ce privește reducerea și absorbțiile emisiilor de gaze cu efect de seră și consolidarea rezilienței; o evoluție graduală în timp a integrității ecologice și a nivelului de ambiție. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(15)

Atunci când adoptă măsuri relevante la nivelul Uniunii și la nivel național pentru îndeplinirea obiectivului neutralității climatice, statele membre și Parlamentul European, Consiliul și Comisia ar trebui să țină seama de
  impactul pozitiv al
  tranziției către neutralitatea climatică
  asupra
  următoarelor aspecte: bunăstarea cetățenilor, prosperitatea societății și competitivitatea economiei; securitatea și accesibilitatea din punctul de vedere al prețului a energiei și a alimentelor; echitatea și solidaritatea între statele membre și la nivel național, ținând seama de capacitatea lor economică, de circumstanțele naționale și de nevoia de convergență în timp; necesitatea de a asigura o tranziție justă și echitabilă din punct de vedere social; cele mai bune dovezi științifice disponibile, în special descoperirile prezentate de IPCC; necesitatea de a integra riscurile legate de schimbările climatice în deciziile de investiții și de planificare; eficacitatea din punctul de vedere al costurilor și neutralitatea tehnologică în ceea ce privește reducerea și absorbțiile emisiilor de gaze cu efect de seră și consolidarea rezilienței; o evoluție graduală în timp a integrității ecologice și a nivelului de ambiție.

| (15) | Atunci când adoptă măsuri relevante la nivelul Uniunii și la nivel național pentru îndeplinirea obiectivului neutralității climatice, statele membre și Parlamentul European, Consiliul și Comisia ar trebui să țină seama de
  contribuția
  tranziției către neutralitatea climatică
  la
  următoarele aspecte:
  sănătate, calitatea vieții și
  bunăstarea cetățenilor,
  echitate socială,
  prosperitatea societății și competitivitatea economiei
  , inclusiv concurența loială și condițiile de concurență echitabile la nivel global. Statele membre, precum și Parlamentul European, Consiliul și Comisia ar trebui să țină cont, de asemenea, de orice obstacol birocratic sau de alt tip care ar putea împiedica actorii economici sau sectoarele să își îndeplinească obiectivele privind clima; costurile de ordin social, economic și de mediu ale lipsei de acțiune sau ale acțiunii insuficiente; faptul că femeile sunt afectate în mod disproporționat de schimbările climatice și necesitatea de a consolida egalitatea de gen; necesitatea de a promova moduri de viață sustenabile; optimizarea energetică și utilizarea eficientă a resurselor,
  securitatea și accesibilitatea din punctul de vedere al prețului a energiei și a alimentelor
  , ținând seama, în special, de necesitatea de a combate sărăcia energetică
  ; echitatea și solidaritatea
  , precum și condițiile de concurență echitabile
  între statele membre și la nivel național, ținând seama de capacitatea lor economică, de circumstanțele naționale
  și de punctele diferite de plecare, precum
  și de nevoia de convergență în timp; necesitatea de a asigura o tranziție justă și echitabilă din punct de vedere social
  , în conformitate cu orientările din 2015 ale Organizației Internaționale a Muncii pentru o tranziție echitabilă către economii și societăți sustenabile din punct de vedere ecologic pentru toți
  ; cele mai bune dovezi științifice disponibile, în special descoperirile prezentate de IPCC
  și de IPBES
  ; necesitatea de a integra riscurile legate de schimbările climatice
  și evaluările adaptării și vulnerabilității la schimbările climatice
  în deciziile de investiții și de planificare
  , garantând totodată că politicile Uniunii sunt reziliente la efectele schimbărilor climatice
  ; eficacitatea din punctul de vedere al costurilor și neutralitatea tehnologică în ceea ce privește reducerea și absorbțiile emisiilor de gaze cu efect de seră și consolidarea rezilienței
  în condiții de echitate; necesitatea de a gestiona, a menține și a reface ecosistemele marine și terestre și biodiversitatea; stadiul actual al infrastructurii și eventuala necesitate de a actualiza infrastructura Uniunii și de a investi în


  aceasta;
  o evoluție graduală în timp a integrității ecologice și a nivelului de ambiție
  ; capacitatea diverselor părți interesate de a investi în tranziție într-un mod viabil din punct de vedere social; și riscul potențial de relocare a emisiilor de dioxid de carbon și măsurile de prevenire a acesteia. |
| --- | --- |

(15)

Atunci când adoptă măsuri relevante la nivelul Uniunii și la nivel național pentru îndeplinirea obiectivului neutralității climatice, statele membre și Parlamentul European, Consiliul și Comisia ar trebui să țină seama de
  contribuția
  tranziției către neutralitatea climatică
  la
  următoarele aspecte:
  sănătate, calitatea vieții și
  bunăstarea cetățenilor,
  echitate socială,
  prosperitatea societății și competitivitatea economiei
  , inclusiv concurența loială și condițiile de concurență echitabile la nivel global. Statele membre, precum și Parlamentul European, Consiliul și Comisia ar trebui să țină cont, de asemenea, de orice obstacol birocratic sau de alt tip care ar putea împiedica actorii economici sau sectoarele să își îndeplinească obiectivele privind clima; costurile de ordin social, economic și de mediu ale lipsei de acțiune sau ale acțiunii insuficiente; faptul că femeile sunt afectate în mod disproporționat de schimbările climatice și necesitatea de a consolida egalitatea de gen; necesitatea de a promova moduri de viață sustenabile; optimizarea energetică și utilizarea eficientă a resurselor,
  securitatea și accesibilitatea din punctul de vedere al prețului a energiei și a alimentelor
  , ținând seama, în special, de necesitatea de a combate sărăcia energetică
  ; echitatea și solidaritatea
  , precum și condițiile de concurență echitabile
  între statele membre și la nivel național, ținând seama de capacitatea lor economică, de circumstanțele naționale
  și de punctele diferite de plecare, precum
  și de nevoia de convergență în timp; necesitatea de a asigura o tranziție justă și echitabilă din punct de vedere social
  , în conformitate cu orientările din 2015 ale Organizației Internaționale a Muncii pentru o tranziție echitabilă către economii și societăți sustenabile din punct de vedere ecologic pentru toți
  ; cele mai bune dovezi științifice disponibile, în special descoperirile prezentate de IPCC
  și de IPBES
  ; necesitatea de a integra riscurile legate de schimbările climatice
  și evaluările adaptării și vulnerabilității la schimbările climatice
  în deciziile de investiții și de planificare
  , garantând totodată că politicile Uniunii sunt reziliente la efectele schimbărilor climatice
  ; eficacitatea din punctul de vedere al costurilor și neutralitatea tehnologică în ceea ce privește reducerea și absorbțiile emisiilor de gaze cu efect de seră și consolidarea rezilienței
  în condiții de echitate; necesitatea de a gestiona, a menține și a reface ecosistemele marine și terestre și biodiversitatea; stadiul actual al infrastructurii și eventuala necesitate de a actualiza infrastructura Uniunii și de a investi în


  aceasta;
  o evoluție graduală în timp a integrității ecologice și a nivelului de ambiție
  ; capacitatea diverselor părți interesate de a investi în tranziție într-un mod viabil din punct de vedere social; și riscul potențial de relocare a emisiilor de dioxid de carbon și măsurile de prevenire a acesteia.

Amendamentul 40

Propunere de regulament

Considerentul 16

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (16) | Tranziția către neutralitatea climatică necesită
  schimbări
  la nivelul tuturor politicilor și un efort colectiv al tuturor sectoarelor economiei și ale societății, astfel cum arată Comisia în comunicarea sa intitulată „Pactul verde european”. În concluziile sale din 12 decembrie 2019, Consiliul European a precizat că toate actele legislative și politicile relevante ale UE trebuie să fie corelate cu îndeplinirea obiectivului neutralității climatice și să contribuie la acesta, cu respectarea unor condiții de concurență echitabile, și a invitat Comisia să analizeze dacă acest lucru impune o modificare a normelor actuale. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(16)

Tranziția către neutralitatea climatică necesită
  schimbări
  la nivelul tuturor politicilor și un efort colectiv al tuturor sectoarelor economiei și ale societății, astfel cum arată Comisia în comunicarea sa intitulată „Pactul verde european”. În concluziile sale din 12 decembrie 2019, Consiliul European a precizat că toate actele legislative și politicile relevante ale UE trebuie să fie corelate cu îndeplinirea obiectivului neutralității climatice și să contribuie la acesta, cu respectarea unor condiții de concurență echitabile, și a invitat Comisia să analizeze dacă acest lucru impune o modificare a normelor actuale.

| (16) | Tranziția către neutralitatea climatică necesită
  o schimbare transformatoare
  la nivelul tuturor politicilor
  , finanțare ambițioasă și susținută
  și un efort colectiv al tuturor sectoarelor economiei și ale societății
  , inclusiv al aviației și al transportului maritim
  , astfel cum arată Comisia în comunicarea sa intitulată „Pactul verde european”. În concluziile sale din 12 decembrie 2019, Consiliul European a precizat că toate actele legislative și politicile relevante ale UE trebuie să fie corelate cu îndeplinirea obiectivului neutralității climatice și să contribuie la acesta, cu respectarea unor condiții de concurență echitabile, și a invitat Comisia să analizeze dacă acest lucru impune o modificare a normelor actuale. |
| --- | --- |

(16)

Tranziția către neutralitatea climatică necesită
  o schimbare transformatoare
  la nivelul tuturor politicilor
  , finanțare ambițioasă și susținută
  și un efort colectiv al tuturor sectoarelor economiei și ale societății
  , inclusiv al aviației și al transportului maritim
  , astfel cum arată Comisia în comunicarea sa intitulată „Pactul verde european”. În concluziile sale din 12 decembrie 2019, Consiliul European a precizat că toate actele legislative și politicile relevante ale UE trebuie să fie corelate cu îndeplinirea obiectivului neutralității climatice și să contribuie la acesta, cu respectarea unor condiții de concurență echitabile, și a invitat Comisia să analizeze dacă acest lucru impune o modificare a normelor actuale.

Amendamentul 41

Propunere de regulament

Considerentul 16 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (16a) | Toate sectoarele esențiale ale economiei, și anume energia, industria, transporturile, sectorul încălzirii/răcirii și construcțiilor, agricultura, deșeurile și exploatarea terenurilor, schimbarea destinației terenurilor și silvicultura, vor trebui să colaboreze pentru a obține rezultate în ceea ce privește neutralitatea climatică. Toate sectoarele, indiferent dacă sunt sau nu acoperite de sistemul de comercializare a cotelor de emisie de gaze cu efect de seră în cadrul Uniunii (EU ETS), ar trebui să depună eforturi comparabile pentru a îndeplini obiectivul Uniunii privind neutralitatea climatică. Pentru a oferi previzibilitate și încredere tuturor actorilor economici, inclusiv întreprinderilor, lucrătorilor, investitorilor și consumatorilor, precum și pentru a-i implica, Comisia ar trebui să stabilească orientări pentru sectoarele economice care ar putea contribui cel mai mult la realizarea obiectivului neutralității climatice. Orientările ar trebui să conțină trasee indicative pentru reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră în sectoarele respective la nivelul Uniunii. Aceasta le-ar oferi acestor sectoare certitudinea de care au nevoie pentru a lua măsurile adecvate și a planifica investițiile necesare și, în consecință, le-ar ajuta să treacă cu succes prin tranziție. În același timp, ar servi și ca mecanism de implicare a sectoarelor în găsirea unor soluții de neutralitate climatică. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(16a)

Toate sectoarele esențiale ale economiei, și anume energia, industria, transporturile, sectorul încălzirii/răcirii și construcțiilor, agricultura, deșeurile și exploatarea terenurilor, schimbarea destinației terenurilor și silvicultura, vor trebui să colaboreze pentru a obține rezultate în ceea ce privește neutralitatea climatică. Toate sectoarele, indiferent dacă sunt sau nu acoperite de sistemul de comercializare a cotelor de emisie de gaze cu efect de seră în cadrul Uniunii (EU ETS), ar trebui să depună eforturi comparabile pentru a îndeplini obiectivul Uniunii privind neutralitatea climatică. Pentru a oferi previzibilitate și încredere tuturor actorilor economici, inclusiv întreprinderilor, lucrătorilor, investitorilor și consumatorilor, precum și pentru a-i implica, Comisia ar trebui să stabilească orientări pentru sectoarele economice care ar putea contribui cel mai mult la realizarea obiectivului neutralității climatice. Orientările ar trebui să conțină trasee indicative pentru reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră în sectoarele respective la nivelul Uniunii. Aceasta le-ar oferi acestor sectoare certitudinea de care au nevoie pentru a lua măsurile adecvate și a planifica investițiile necesare și, în consecință, le-ar ajuta să treacă cu succes prin tranziție. În același timp, ar servi și ca mecanism de implicare a sectoarelor în găsirea unor soluții de neutralitate climatică.

Amendamentul 42

Propunere de regulament

Considerentul 16 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (16b) | Toate sectoarele trebuie să contribuie pentru a asigura tranziția la neutralitatea climatică. Uniunea ar trebui să își continue eforturile de consolidare și promovare a economiei circulare și să sprijine în continuare soluțiile și alternativele din surse regenerabile care pot înlocui produsele și materialele pe bază de combustibili fosili. Utilizarea în continuare a produselor și a materialelor regenerabile va atenua în mod semnificativ schimbările climatice și va fi benefică pentru numeroase sectoare. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(16b)

Toate sectoarele trebuie să contribuie pentru a asigura tranziția la neutralitatea climatică. Uniunea ar trebui să își continue eforturile de consolidare și promovare a economiei circulare și să sprijine în continuare soluțiile și alternativele din surse regenerabile care pot înlocui produsele și materialele pe bază de combustibili fosili. Utilizarea în continuare a produselor și a materialelor regenerabile va atenua în mod semnificativ schimbările climatice și va fi benefică pentru numeroase sectoare.

Amendamentul 43

Propunere de regulament

Considerentul 16 c (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (16c) | Ținând cont de riscul de relocare a emisiilor de dioxid de carbon, tranziția către neutralitatea climatică și eforturile continue de a o menține ar trebui să reprezinte o tranziție ecologică autentică, să conducă la o scădere reală a emisiilor și să nu creeze un rezultat fals la nivelul Uniunii, obținut prin relocarea producției și a emisiilor în afara Uniunii. Pentru a obține acest lucru, politicile Uniunii ar trebui concepute astfel încât să reducă la minimum riscul de relocare a emisiilor de dioxid de carbon și să exploreze soluții tehnologice. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(16c)

Ținând cont de riscul de relocare a emisiilor de dioxid de carbon, tranziția către neutralitatea climatică și eforturile continue de a o menține ar trebui să reprezinte o tranziție ecologică autentică, să conducă la o scădere reală a emisiilor și să nu creeze un rezultat fals la nivelul Uniunii, obținut prin relocarea producției și a emisiilor în afara Uniunii. Pentru a obține acest lucru, politicile Uniunii ar trebui concepute astfel încât să reducă la minimum riscul de relocare a emisiilor de dioxid de carbon și să exploreze soluții tehnologice.

Amendamentul 44

Propunere de regulament

Considerentul 16 d (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (16d) | Tranziția către neutralitatea climatică nu trebuie separată de sectorul agricol, singurul sector productiv care poate stoca dioxidul de carbon. Mai ales silvicultura, pășunatul durabil și culturile multianuale, în general, asigură stocarea pe termen lung. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(16d)

Tranziția către neutralitatea climatică nu trebuie separată de sectorul agricol, singurul sector productiv care poate stoca dioxidul de carbon. Mai ales silvicultura, pășunatul durabil și culturile multianuale, în general, asigură stocarea pe termen lung.

Amendamentul 45

Propunere de regulament

Considerentul 16 e (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (16e) | Pentru a obține neutralitatea climatică, trebuie să se țină cont de rolul special al agriculturii și al silviculturii, întrucât doar o agricultură și o silvicultură vitale și productive pot oferi populației alimente sigure și de calitate superioară, în cantități suficiente și la prețuri accesibile, precum și materii prime regenerabile pentru toate scopurile bioeconomiei. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(16e)

Pentru a obține neutralitatea climatică, trebuie să se țină cont de rolul special al agriculturii și al silviculturii, întrucât doar o agricultură și o silvicultură vitale și productive pot oferi populației alimente sigure și de calitate superioară, în cantități suficiente și la prețuri accesibile, precum și materii prime regenerabile pentru toate scopurile bioeconomiei.

Amendamentul 46

Propunere de regulament

Considerentul 16 f (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (16f) | Pădurile joacă un rol crucial în tranziția către neutralitatea climatică. O silvicultură durabilă și care respectă natura este crucială pentru absorbția continuă a gazelor cu efect de seră din atmosferă și permite furnizarea materiilor prime regenerabile și ecologice necesare pentru produsele din lemn, materii care stochează carbon și pot acționa ca substitut pentru materialele și combustibilii fosili. Prin rolul lor triplu (absorbție, stocare și substituire), pădurile contribuie la reducerea emisiilor de carbon eliberate în atmosferă, garantând în același timp că pădurile continuă să se dezvolte și să asigure numeroase alte beneficii. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(16f)

Pădurile joacă un rol crucial în tranziția către neutralitatea climatică. O silvicultură durabilă și care respectă natura este crucială pentru absorbția continuă a gazelor cu efect de seră din atmosferă și permite furnizarea materiilor prime regenerabile și ecologice necesare pentru produsele din lemn, materii care stochează carbon și pot acționa ca substitut pentru materialele și combustibilii fosili. Prin rolul lor triplu (absorbție, stocare și substituire), pădurile contribuie la reducerea emisiilor de carbon eliberate în atmosferă, garantând în același timp că pădurile continuă să se dezvolte și să asigure numeroase alte beneficii.

Amendamentul 47

Propunere de regulament

Considerentul 16 g (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (16 g) | Legislația Uniunii ar trebui să promoveze împădurirea și gestionarea durabilă a pădurilor în statele membre care nu au resurse forestiere semnificative, prin partajarea de bune practici și de know-how industrial. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(16 g)

Legislația Uniunii ar trebui să promoveze împădurirea și gestionarea durabilă a pădurilor în statele membre care nu au resurse forestiere semnificative, prin partajarea de bune practici și de know-how industrial.

Amendamentul 48

Propunere de regulament

Considerentul 17

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (17) | După cum a anunțat
  în comunicarea sa intitulată „Pactul verde european”, Comisia a 
  evaluat obiectivul Uniunii de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră până în 2030 în comunicarea sa intitulată „Stabilirea unor obiective mai ambițioase în materie de climă pentru Europa pentru 2030 – Investirea într-un viitor neutru din punct de vedere climatic, în interesul cetățenilor

   (9)

  , pe baza unei evaluări cuprinzătoare a impactului și luând în considerare analiza sa privind planurile naționale integrate privind energia și clima prezentate Comisiei în conformitate cu Regulamentul (UE) 2018/1999 al Parlamentului European și al Consiliului

   (10)

  . Având în vedere obiectivul neutralității climatice până în 2050, până în 2030 emisiile de gaze cu efect de seră ar trebui reduse, iar absorbțiile ar trebui să fie sporite, astfel încât emisiile nete de gaze cu efect de seră, și anume emisiile după deducerea absorbțiilor, să scadă, până în 2030, la nivelul întregii economii și pe plan intern, cu cel puțin 55 %
  comparativ cu nivelurile din 1990
  . Acest nou obiectiv pentru 2030 privind clima la nivelul Uniunii este un obiectiv ulterior în sensul articolului 2 punctul 11 din Regulamentul (UE) 2018/1999 și, prin urmare, înlocuiește obiectivul de la nivelul Uniunii pentru 2030 privind emisiile de gaze cu efect de seră prevăzut la punctul respectiv. În plus,
  Comisia ar trebui să evalueze, până la 30 iunie 2021, modul în care ar trebui
  modificată
  legislația Uniunii care pune în aplicare
  obiectivul pentru 2030 privind clima pentru a se realiza o astfel de reducere netă a emisiilor
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(17)

După cum a anunțat
  în comunicarea sa intitulată „Pactul verde european”, Comisia a 
  evaluat obiectivul Uniunii de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră până în 2030 în comunicarea sa intitulată „Stabilirea unor obiective mai ambițioase în materie de climă pentru Europa pentru 2030 – Investirea într-un viitor neutru din punct de vedere climatic, în interesul cetățenilor

   (9)

  , pe baza unei evaluări cuprinzătoare a impactului și luând în considerare analiza sa privind planurile naționale integrate privind energia și clima prezentate Comisiei în conformitate cu Regulamentul (UE) 2018/1999 al Parlamentului European și al Consiliului

   (10)

  . Având în vedere obiectivul neutralității climatice până în 2050, până în 2030 emisiile de gaze cu efect de seră ar trebui reduse, iar absorbțiile ar trebui să fie sporite, astfel încât emisiile nete de gaze cu efect de seră, și anume emisiile după deducerea absorbțiilor, să scadă, până în 2030, la nivelul întregii economii și pe plan intern, cu cel puțin 55 %
  comparativ cu nivelurile din 1990
  . Acest nou obiectiv pentru 2030 privind clima la nivelul Uniunii este un obiectiv ulterior în sensul articolului 2 punctul 11 din Regulamentul (UE) 2018/1999 și, prin urmare, înlocuiește obiectivul de la nivelul Uniunii pentru 2030 privind emisiile de gaze cu efect de seră prevăzut la punctul respectiv. În plus,
  Comisia ar trebui să evalueze, până la 30 iunie 2021, modul în care ar trebui
  modificată
  legislația Uniunii care pune în aplicare
  obiectivul pentru 2030 privind clima pentru a se realiza o astfel de reducere netă a emisiilor
  .

| (17) | În comunicarea sa intitulată „Pactul verde european”, Comisia a 
  anunțat că intenționează să evalueze situația și să facă propuneri în vederea asumării de către Uniune a unui obiectiv mai ambițios în materie de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră pentru 2030, pentru a asigura coerența acestuia cu obiectivul de realizare a neutralității climatice până în 2050. În comunicarea respectivă, Comisia a subliniat că toate politicile Uniunii ar trebui să contribuie la îndeplinirea obiectivului neutralității climatice și că fiecare sector ar trebui să își aducă propria contribuție. Având în vedere obiectivul Uniunii de a atinge neutralitatea climatică cel târziu până în 2050, este esențial ca acțiunile în domeniul climei să fie consolidate în continuare și, în special, ca obiectivul climatic al Uniunii pentru 2030 să crească pentru a ajunge la o reducere de 60 % a emisiilor
  comparativ cu nivelurile din 1990.
  Prin urmare
  , Comisia ar trebui să evalueze, până la 30 iunie 2021, modul în care ar trebui
  modificate în consecință
  legislația Uniunii care pune în aplicare acest obiectiv
  majorat și alte acte legislative relevante ale Uniunii care contribuie
  la
  reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră și promovează economia circulară
  . |
| --- | --- |

(17)

În comunicarea sa intitulată „Pactul verde european”, Comisia a 
  anunțat că intenționează să evalueze situația și să facă propuneri în vederea asumării de către Uniune a unui obiectiv mai ambițios în materie de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră pentru 2030, pentru a asigura coerența acestuia cu obiectivul de realizare a neutralității climatice până în 2050. În comunicarea respectivă, Comisia a subliniat că toate politicile Uniunii ar trebui să contribuie la îndeplinirea obiectivului neutralității climatice și că fiecare sector ar trebui să își aducă propria contribuție. Având în vedere obiectivul Uniunii de a atinge neutralitatea climatică cel târziu până în 2050, este esențial ca acțiunile în domeniul climei să fie consolidate în continuare și, în special, ca obiectivul climatic al Uniunii pentru 2030 să crească pentru a ajunge la o reducere de 60 % a emisiilor
  comparativ cu nivelurile din 1990.
  Prin urmare
  , Comisia ar trebui să evalueze, până la 30 iunie 2021, modul în care ar trebui
  modificate în consecință
  legislația Uniunii care pune în aplicare acest obiectiv
  majorat și alte acte legislative relevante ale Uniunii care contribuie
  la
  reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră și promovează economia circulară
  .

Amendamentul 49

Propunere de regulament

Considerentul 17 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (17a) | Pentru a garanta că Uniunea și toate statele membre își urmează planul în vederea atingerii obiectivului de neutralitate climatică și pentru a asigura previzibilitate și încredere pentru toți actorii economici, inclusiv pentru întreprinderi, lucrători, sindicate, investitori și consumatori, Comisia ar trebui să analizeze posibilitățile de a stabili un obiectiv climatic al Uniunii pentru 2040 și să prezinte Parlamentului European și Consiliului propuneri legislative atunci când este necesar. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(17a)

Pentru a garanta că Uniunea și toate statele membre își urmează planul în vederea atingerii obiectivului de neutralitate climatică și pentru a asigura previzibilitate și încredere pentru toți actorii economici, inclusiv pentru întreprinderi, lucrători, sindicate, investitori și consumatori, Comisia ar trebui să analizeze posibilitățile de a stabili un obiectiv climatic al Uniunii pentru 2040 și să prezinte Parlamentului European și Consiliului propuneri legislative atunci când este necesar.

Amendamentul 50

Propunere de regulament

Considerentul 17 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (17b) | Până la 30 iunie 2021, Comisia ar trebui să revizuiască și să propună să se revizuiască, dacă este necesar, toate politicile și instrumentele relevante pentru realizarea obiectivului climatic al Uniunii pentru 2030 și pentru atingerea obiectivului neutralității climatice prevăzut la articolul 2 alineatul (1). În acest sens, obiectivele majorate ale Uniunii impun ca EU ETS să fie adecvat scopului urmărit. Prin urmare, Comisia ar trebui să revizuiască rapid Directiva 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului

   (1a)

  și să consolideze Fondul pentru inovare instituit prin aceasta pentru a crea în continuare stimulente financiare pentru noi tehnologii, încurajând creșterea, competitivitatea, sprijinul pentru tehnologii curate, asigurând totodată faptul că consolidarea Fondului pentru inovare contribuie la procesul unei tranziții juste. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(17b)

Până la 30 iunie 2021, Comisia ar trebui să revizuiască și să propună să se revizuiască, dacă este necesar, toate politicile și instrumentele relevante pentru realizarea obiectivului climatic al Uniunii pentru 2030 și pentru atingerea obiectivului neutralității climatice prevăzut la articolul 2 alineatul (1). În acest sens, obiectivele majorate ale Uniunii impun ca EU ETS să fie adecvat scopului urmărit. Prin urmare, Comisia ar trebui să revizuiască rapid Directiva 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului

   (1a)

  și să consolideze Fondul pentru inovare instituit prin aceasta pentru a crea în continuare stimulente financiare pentru noi tehnologii, încurajând creșterea, competitivitatea, sprijinul pentru tehnologii curate, asigurând totodată faptul că consolidarea Fondului pentru inovare contribuie la procesul unei tranziții juste.

Amendamentul 51

Propunere de regulament

Considerentul 17 c (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (17c) | Pentru a semnala importanța și ponderea politicii climatice și pentru a furniza actorilor politici informațiile necesare în cadrul procesului legislativ, Comisia ar trebui să evalueze întreaga nouă legislație dintr-o nouă perspectivă, în care să fie incluse aspectele climatice și consecințele asupra climei, și să stabilească ce efect va avea orice legislație propusă asupra climei și a mediului la același nivel la care evaluează temeiul juridic, subsidiaritatea și proporționalitatea. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(17c)

Pentru a semnala importanța și ponderea politicii climatice și pentru a furniza actorilor politici informațiile necesare în cadrul procesului legislativ, Comisia ar trebui să evalueze întreaga nouă legislație dintr-o nouă perspectivă, în care să fie incluse aspectele climatice și consecințele asupra climei, și să stabilească ce efect va avea orice legislație propusă asupra climei și a mediului la același nivel la care evaluează temeiul juridic, subsidiaritatea și proporționalitatea.

Amendamentul 52

Propunere de regulament

Considerentul 17 d (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (17d) | De asemenea, Comisia ar trebui să se asigure că industria este pregătită suficient pentru a realiza tranziția semnificativă către neutralitatea climatică și obiectivele extrem de ambițioase pentru 2030 și 2040 printr-un cadru de reglementare amănunțit și prin resurse financiare proporționale cu provocările. Acest cadru de reglementare și financiar ar trebui să fie evaluat periodic și adaptat, dacă este necesar, pentru a preveni relocarea emisiilor de dioxid de carbon, închiderile de întreprinderi industriale, disponibilizările și concurența internațională neloială. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(17d)

De asemenea, Comisia ar trebui să se asigure că industria este pregătită suficient pentru a realiza tranziția semnificativă către neutralitatea climatică și obiectivele extrem de ambițioase pentru 2030 și 2040 printr-un cadru de reglementare amănunțit și prin resurse financiare proporționale cu provocările. Acest cadru de reglementare și financiar ar trebui să fie evaluat periodic și adaptat, dacă este necesar, pentru a preveni relocarea emisiilor de dioxid de carbon, închiderile de întreprinderi industriale, disponibilizările și concurența internațională neloială.

Amendamentul 53

Propunere de regulament

Considerentul 17 e (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (17e) | Comisia ar trebui să evalueze nevoile de locuri de muncă, inclusiv cerințele în ceea ce privește educația și formarea profesională, dezvoltarea economiei și instituirea unei tranziții juste și echitabile. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(17e)

Comisia ar trebui să evalueze nevoile de locuri de muncă, inclusiv cerințele în ceea ce privește educația și formarea profesională, dezvoltarea economiei și instituirea unei tranziții juste și echitabile.

Amendamentul 157

Propunere de regulament

Considerentul 17 f (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (17f) | Pentru ca Uniunea să atingă obiectivul de neutralitate climatică până în 2050 și obiectivele climatice intermediare pentru 2030 și 2040, instituțiile Uniunii și toate statele membre ar trebui, cât mai curând posibil și cel târziu până în 2025, să elimine treptat toate subvențiile directe și indirecte pentru combustibilii fosili. Eliminarea treptată a acestor subvenții nu ar trebui să aibă un impact asupra eforturilor de combatere a sărăciei energetice și ar trebui să ia în considerare rolul de punte al gazelor naturale în tranziția către o economie neutră din punctul de vedere al emisiilor de dioxid de carbon. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(17f)

Pentru ca Uniunea să atingă obiectivul de neutralitate climatică până în 2050 și obiectivele climatice intermediare pentru 2030 și 2040, instituțiile Uniunii și toate statele membre ar trebui, cât mai curând posibil și cel târziu până în 2025, să elimine treptat toate subvențiile directe și indirecte pentru combustibilii fosili. Eliminarea treptată a acestor subvenții nu ar trebui să aibă un impact asupra eforturilor de combatere a sărăciei energetice și ar trebui să ia în considerare rolul de punte al gazelor naturale în tranziția către o economie neutră din punctul de vedere al emisiilor de dioxid de carbon.

Amendamentul 55

Propunere de regulament

Considerentul 18

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (18) | Pentru a se asigura că Uniunea și statele membre fac în continuare progrese suficiente pentru a atinge
  obiectivul neutralității
  climatice și în materie de adaptare, Comisia ar trebui să evalueze periodic progresele înregistrate. În cazul în care progresele colective realizate de statele membre în vederea realizării
  obiectivului neutralității climatice
  sau în materie de adaptare sunt insuficiente sau
  măsurile
  Uniunii nu
  sunt
  în concordanță cu
  obiectivul neutralității
  climatice sau
  sunt inadecvate
  pentru a spori capacitatea de adaptare, a consolida reziliența sau a reduce vulnerabilitatea, Comisia ar trebui să ia măsurile necesare în conformitate cu tratatele. De asemenea, Comisia ar trebui să evalueze periodic măsurile naționale relevante și să emită recomandări atunci când constată că măsurile adoptate de statele membre nu sunt în concordanță cu
  obiectivul neutralității
  climatice sau sunt inadecvate pentru a spori capacitatea de adaptare, a consolida reziliența și a reduce vulnerabilitatea la schimbările climatice. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(18)

Pentru a se asigura că Uniunea și statele membre fac în continuare progrese suficiente pentru a atinge
  obiectivul neutralității
  climatice și în materie de adaptare, Comisia ar trebui să evalueze periodic progresele înregistrate. În cazul în care progresele colective realizate de statele membre în vederea realizării
  obiectivului neutralității climatice
  sau în materie de adaptare sunt insuficiente sau
  măsurile
  Uniunii nu
  sunt
  în concordanță cu
  obiectivul neutralității
  climatice sau
  sunt inadecvate
  pentru a spori capacitatea de adaptare, a consolida reziliența sau a reduce vulnerabilitatea, Comisia ar trebui să ia măsurile necesare în conformitate cu tratatele. De asemenea, Comisia ar trebui să evalueze periodic măsurile naționale relevante și să emită recomandări atunci când constată că măsurile adoptate de statele membre nu sunt în concordanță cu
  obiectivul neutralității
  climatice sau sunt inadecvate pentru a spori capacitatea de adaptare, a consolida reziliența și a reduce vulnerabilitatea la schimbările climatice.

| (18) | Pentru a se asigura că Uniunea și
  toate
  statele membre fac în continuare progrese suficiente pentru a atinge
  obiectivele
  climatice
  ale Uniunii
  și în materie de adaptare, Comisia ar trebui să evalueze periodic progresele înregistrate. În cazul în care
  progresul realizat de fiecare stat membru și
  progresele colective realizate de statele membre în vederea realizării
  obiectivelor climatice ale Uniunii
  sau în materie de adaptare sunt insuficiente sau
  în cazul în care orice măsură a
  Uniunii nu
  este
  în concordanță cu
  obiectivele
  climatice
  ale Uniunii
  sau
  este inadecvată
  pentru a spori capacitatea de adaptare, a consolida reziliența sau a reduce vulnerabilitatea, Comisia ar trebui să ia măsurile necesare în conformitate cu tratatele. De asemenea, Comisia ar trebui să evalueze periodic măsurile naționale relevante și să emită recomandări atunci când constată că măsurile adoptate de statele membre nu sunt în concordanță cu
  obiectivele
  climatice
  ale Uniunii
  sau sunt inadecvate pentru a spori capacitatea de adaptare, a consolida reziliența și a reduce vulnerabilitatea la schimbările climatice.
  Comisia ar trebui să facă publice această evaluare și rezultatele ei în momentul adoptării sale. |
| --- | --- |

(18)

Pentru a se asigura că Uniunea și
  toate
  statele membre fac în continuare progrese suficiente pentru a atinge
  obiectivele
  climatice
  ale Uniunii
  și în materie de adaptare, Comisia ar trebui să evalueze periodic progresele înregistrate. În cazul în care
  progresul realizat de fiecare stat membru și
  progresele colective realizate de statele membre în vederea realizării
  obiectivelor climatice ale Uniunii
  sau în materie de adaptare sunt insuficiente sau
  în cazul în care orice măsură a
  Uniunii nu
  este
  în concordanță cu
  obiectivele
  climatice
  ale Uniunii
  sau
  este inadecvată
  pentru a spori capacitatea de adaptare, a consolida reziliența sau a reduce vulnerabilitatea, Comisia ar trebui să ia măsurile necesare în conformitate cu tratatele. De asemenea, Comisia ar trebui să evalueze periodic măsurile naționale relevante și să emită recomandări atunci când constată că măsurile adoptate de statele membre nu sunt în concordanță cu
  obiectivele
  climatice
  ale Uniunii
  sau sunt inadecvate pentru a spori capacitatea de adaptare, a consolida reziliența și a reduce vulnerabilitatea la schimbările climatice.
  Comisia ar trebui să facă publice această evaluare și rezultatele ei în momentul adoptării sale.

Amendamentul 56

Propunere de regulament

Considerentul 18 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (18a) | Realizarea neutralității climatice este posibilă doar dacă toate statele membre își împart sarcina și se angajează pe deplin să facă tranziția către neutralitatea climatică. Fiecare stat membru are obligația de a atinge obiectivele intermediare și finale, iar în cazul în care Comisia consideră că nu au fost îndeplinite aceste obligații, ea ar trebui să fie capacitată să ia măsuri împotriva statelor membre. Măsurile ar trebui să fie proporționale, adecvate și în conformitate cu tratatele. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(18a)

Realizarea neutralității climatice este posibilă doar dacă toate statele membre își împart sarcina și se angajează pe deplin să facă tranziția către neutralitatea climatică. Fiecare stat membru are obligația de a atinge obiectivele intermediare și finale, iar în cazul în care Comisia consideră că nu au fost îndeplinite aceste obligații, ea ar trebui să fie capacitată să ia măsuri împotriva statelor membre. Măsurile ar trebui să fie proporționale, adecvate și în conformitate cu tratatele.

Amendamentul 57

Propunere de regulament

Considerentul 18 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (18b) | Este absolut necesar ca acțiunile Uniunii în domeniul climei și eforturile ei de a atinge neutralitatea climatică cel târziu până în 2050 să se bazeze pe cunoștințe științifice și pe cele mai bune dovezi disponibile și actualizate, precum și pe informații atât factuale, cât și transparente, privind schimbările climatice. Organismele naționale consultative independente din domeniul climei joacă un rol important în informarea publicului și în contribuția la dezbaterile politice pe tema schimbărilor climatice în statele membre în care există. Prin urmare, statele membre care nu au făcut deja acest lucru sunt încurajate să creeze un organism consultativ național în domeniul climei, alcătuit din oameni de știință selectați pe baza competențelor acestora în domeniul schimbărilor climatice și în alte discipline relevante pentru realizarea obiectivelor prezentului regulament. În cooperare cu aceste organisme naționale consultative în domeniul climei, Comisia ar trebui să înființeze un grup științific consultativ independent privind schimbările climatice, Consiliul european pentru schimbările climatice (ECCC), care ar trebui să completeze activitatea Agenției Europene de Mediu (AEM) și a instituțiilor și agențiilor de cercetare existente ale Uniunii. Misiunile sale ar trebui să evite orice suprapunere cu misiunea IPCC la nivel internațional. ECCC ar trebui să fie compus dintr-un comitet științific format din experți de rang înalt selectați și sprijiniți de un consiliu de administrație care s-ar întruni de două ori pe an. Scopul ECCC este de a prezenta în fiecare an instituțiilor Uniunii evaluări privind coerența dintre măsurile Uniunii destinate reducerii emisiilor de gaze cu efect de seră, pe de o parte, și obiectivele climatice ale Uniunii și angajamentele sale internaționale în materie de climă, pe de altă parte. ECCC ar trebui, de asemenea, să evalueze acțiunile și modalitățile de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră și să identifice posibilitățile de sechestrare a carbonului. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(18b)

Este absolut necesar ca acțiunile Uniunii în domeniul climei și eforturile ei de a atinge neutralitatea climatică cel târziu până în 2050 să se bazeze pe cunoștințe științifice și pe cele mai bune dovezi disponibile și actualizate, precum și pe informații atât factuale, cât și transparente, privind schimbările climatice. Organismele naționale consultative independente din domeniul climei joacă un rol important în informarea publicului și în contribuția la dezbaterile politice pe tema schimbărilor climatice în statele membre în care există. Prin urmare, statele membre care nu au făcut deja acest lucru sunt încurajate să creeze un organism consultativ național în domeniul climei, alcătuit din oameni de știință selectați pe baza competențelor acestora în domeniul schimbărilor climatice și în alte discipline relevante pentru realizarea obiectivelor prezentului regulament. În cooperare cu aceste organisme naționale consultative în domeniul climei, Comisia ar trebui să înființeze un grup științific consultativ independent privind schimbările climatice, Consiliul european pentru schimbările climatice (ECCC), care ar trebui să completeze activitatea Agenției Europene de Mediu (AEM) și a instituțiilor și agențiilor de cercetare existente ale Uniunii. Misiunile sale ar trebui să evite orice suprapunere cu misiunea IPCC la nivel internațional. ECCC ar trebui să fie compus dintr-un comitet științific format din experți de rang înalt selectați și sprijiniți de un consiliu de administrație care s-ar întruni de două ori pe an. Scopul ECCC este de a prezenta în fiecare an instituțiilor Uniunii evaluări privind coerența dintre măsurile Uniunii destinate reducerii emisiilor de gaze cu efect de seră, pe de o parte, și obiectivele climatice ale Uniunii și angajamentele sale internaționale în materie de climă, pe de altă parte. ECCC ar trebui, de asemenea, să evalueze acțiunile și modalitățile de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră și să identifice posibilitățile de sechestrare a carbonului.

Amendamentul 58

Propunere de regulament

Considerentul 19

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (19) | Comisia ar trebui să asigure o evaluare solidă și obiectivă, bazată pe cele mai recente descoperiri științifice, tehnice și socioeconomice, susținute de o masă reprezentativă de experți independenți, și să își bazeze evaluarea pe informații relevante, inclusiv pe informațiile transmise și raportate de statele membre, pe rapoartele Agenției Europene de Mediu, pe cele mai bune dovezi științifice disponibile, inclusiv pe rapoartele IPCC. Dat fiind faptul că s-a angajat să analizeze modul în care sectorul public poate utiliza taxonomia UE în contextul Pactului verde european, Comisia ar trebui să includă informații cu privire la investițiile durabile din punctul de vedere al mediului, atât cele ale Uniunii, cât și cele ale statelor membre, în conformitate cu Regulamentul (UE) 2020/... (Regulamentul privind taxonomia), atunci când astfel de informații sunt disponibile. Comisia ar trebui să utilizeze statisticile și datele europene, atunci când acestea sunt disponibile, și să solicite o analiză de specialitate. Agenția Europeană de Mediu ar trebui să ofere asistență Comisiei, după caz, în conformitate cu programul său anual de lucru. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(19)

Comisia ar trebui să asigure o evaluare solidă și obiectivă, bazată pe cele mai recente descoperiri științifice, tehnice și socioeconomice, susținute de o masă reprezentativă de experți independenți, și să își bazeze evaluarea pe informații relevante, inclusiv pe informațiile transmise și raportate de statele membre, pe rapoartele Agenției Europene de Mediu, pe cele mai bune dovezi științifice disponibile, inclusiv pe rapoartele IPCC. Dat fiind faptul că s-a angajat să analizeze modul în care sectorul public poate utiliza taxonomia UE în contextul Pactului verde european, Comisia ar trebui să includă informații cu privire la investițiile durabile din punctul de vedere al mediului, atât cele ale Uniunii, cât și cele ale statelor membre, în conformitate cu Regulamentul (UE) 2020/... (Regulamentul privind taxonomia), atunci când astfel de informații sunt disponibile. Comisia ar trebui să utilizeze statisticile și datele europene, atunci când acestea sunt disponibile, și să solicite o analiză de specialitate. Agenția Europeană de Mediu ar trebui să ofere asistență Comisiei, după caz, în conformitate cu programul său anual de lucru.

| (19) | Comisia ar trebui să asigure o evaluare solidă și obiectivă, bazată pe cele mai recente descoperiri științifice, tehnice și socioeconomice, susținute de o masă reprezentativă de experți independenți, și să își bazeze evaluarea pe informații relevante, inclusiv pe informațiile transmise și raportate de statele membre, pe rapoartele Agenției Europene de Mediu, pe cele mai bune dovezi științifice disponibile, inclusiv pe rapoartele IPCC
  , UNEP, IPBES, ECCC și, atunci când este posibil, ale organismelor consultative naționale independente ale statelor membre din domeniul climei.
  Dat fiind faptul că s-a angajat să analizeze modul în care sectorul public poate utiliza taxonomia UE în contextul Pactului verde european, Comisia ar trebui să includă informații cu privire la investițiile durabile din punctul de vedere al mediului, atât cele ale Uniunii, cât și cele ale statelor membre, în conformitate cu Regulamentul (UE) 2020/... (Regulamentul privind taxonomia), atunci când astfel de informații sunt disponibile. Comisia ar trebui să utilizeze statisticile și datele europene, atunci când acestea sunt disponibile, și să solicite o analiză de specialitate. Agenția Europeană de Mediu ar trebui să ofere asistență Comisiei, după caz, în conformitate cu programul său anual de lucru. |
| --- | --- |

(19)

Comisia ar trebui să asigure o evaluare solidă și obiectivă, bazată pe cele mai recente descoperiri științifice, tehnice și socioeconomice, susținute de o masă reprezentativă de experți independenți, și să își bazeze evaluarea pe informații relevante, inclusiv pe informațiile transmise și raportate de statele membre, pe rapoartele Agenției Europene de Mediu, pe cele mai bune dovezi științifice disponibile, inclusiv pe rapoartele IPCC
  , UNEP, IPBES, ECCC și, atunci când este posibil, ale organismelor consultative naționale independente ale statelor membre din domeniul climei.
  Dat fiind faptul că s-a angajat să analizeze modul în care sectorul public poate utiliza taxonomia UE în contextul Pactului verde european, Comisia ar trebui să includă informații cu privire la investițiile durabile din punctul de vedere al mediului, atât cele ale Uniunii, cât și cele ale statelor membre, în conformitate cu Regulamentul (UE) 2020/... (Regulamentul privind taxonomia), atunci când astfel de informații sunt disponibile. Comisia ar trebui să utilizeze statisticile și datele europene, atunci când acestea sunt disponibile, și să solicite o analiză de specialitate. Agenția Europeană de Mediu ar trebui să ofere asistență Comisiei, după caz, în conformitate cu programul său anual de lucru.

Amendamentul 59

Propunere de regulament

Considerentul 20

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (20) | Având în vedere faptul că cetățenii și
  comunitățile
  au un rol important în impulsionarea transformării în direcția neutralității climatice, ar trebui să se faciliteze o mobilizare publică și socială puternică în materie de combatere a schimbărilor climatice. Prin urmare, Comisia ar trebui să aibă o atitudine de deschidere față de toate componentele societății pentru a le oferi posibilitatea și mijloacele să contribuie activ la construirea unei societăți neutre din punct de vedere climatic și reziliente la schimbările climatice, inclusiv prin lansarea unui pact climatic european. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(20)

Având în vedere faptul că cetățenii și
  comunitățile
  au un rol important în impulsionarea transformării în direcția neutralității climatice, ar trebui să se faciliteze o mobilizare publică și socială puternică în materie de combatere a schimbărilor climatice. Prin urmare, Comisia ar trebui să aibă o atitudine de deschidere față de toate componentele societății pentru a le oferi posibilitatea și mijloacele să contribuie activ la construirea unei societăți neutre din punct de vedere climatic și reziliente la schimbările climatice, inclusiv prin lansarea unui pact climatic european.

| (20) | Având în vedere faptul că cetățenii
  , comunitățile
  și
  regiunile
  au un rol important în impulsionarea transformării în direcția neutralității climatice, ar trebui
  atât să se încurajeze, cât și
  să se faciliteze o mobilizare publică și socială puternică în materie de combatere a schimbărilor climatice
  la nivel local, regional și național
  . Prin urmare, Comisia
  și statele membre
  ar trebui să aibă o atitudine de deschidere
  și de transparență totală
  față de toate componentele societății pentru a le oferi posibilitatea și mijloacele să contribuie activ la construirea unei societăți
  juste din punct de vedere social, echilibrate din punctul de vedere al genului,
  neutre din punct de vedere climatic și reziliente la schimbările climatice, inclusiv prin lansarea unui pact climatic european. |
| --- | --- |

(20)

Având în vedere faptul că cetățenii
  , comunitățile
  și
  regiunile
  au un rol important în impulsionarea transformării în direcția neutralității climatice, ar trebui
  atât să se încurajeze, cât și
  să se faciliteze o mobilizare publică și socială puternică în materie de combatere a schimbărilor climatice
  la nivel local, regional și național
  . Prin urmare, Comisia
  și statele membre
  ar trebui să aibă o atitudine de deschidere
  și de transparență totală
  față de toate componentele societății pentru a le oferi posibilitatea și mijloacele să contribuie activ la construirea unei societăți
  juste din punct de vedere social, echilibrate din punctul de vedere al genului,
  neutre din punct de vedere climatic și reziliente la schimbările climatice, inclusiv prin lansarea unui pact climatic european.

Amendamentul 60

Propunere de regulament

Considerentul 21

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (21) | Pentru a oferi previzibilitate și încredere tuturor actorilor economici, inclusiv întreprinderilor, lucrătorilor, investitorilor și consumatorilor, pentru a se asigura că tranziția către neutralitatea climatică este ireversibilă, pentru a asigura reducerea treptată în timp și pentru a contribui la evaluarea coerenței măsurilor și a progreselor înregistrate cu obiectivul neutralității climatice,
  ar trebui să se delege Comisiei competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene pentru a stabili o traiectorie
  care să permită atingerea, până în 2050, în Uniune, a unui nivel al emisiilor de gaze cu efect de seră egal cu zero.
  Este deosebit de important ca, în cursul lucrărilor sale pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți, iar respectivele consultări să se desfășoare în conformitate cu principiile stabilite în Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferare37. Mai exact, pentru a asigura participarea egală la pregătirea actelor delegate, Parlamentul European și Consiliul primesc toate documentele în același timp cu experții din statele membre, iar experții acestor instituții au acces sistematic la reuniunile grupurilor de experți ale Comisiei însărcinate cu pregătirea actelor delegate. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(21)

Pentru a oferi previzibilitate și încredere tuturor actorilor economici, inclusiv întreprinderilor, lucrătorilor, investitorilor și consumatorilor, pentru a se asigura că tranziția către neutralitatea climatică este ireversibilă, pentru a asigura reducerea treptată în timp și pentru a contribui la evaluarea coerenței măsurilor și a progreselor înregistrate cu obiectivul neutralității climatice,
  ar trebui să se delege Comisiei competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene pentru a stabili o traiectorie
  care să permită atingerea, până în 2050, în Uniune, a unui nivel al emisiilor de gaze cu efect de seră egal cu zero.
  Este deosebit de important ca, în cursul lucrărilor sale pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți, iar respectivele consultări să se desfășoare în conformitate cu principiile stabilite în Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferare37. Mai exact, pentru a asigura participarea egală la pregătirea actelor delegate, Parlamentul European și Consiliul primesc toate documentele în același timp cu experții din statele membre, iar experții acestor instituții au acces sistematic la reuniunile grupurilor de experți ale Comisiei însărcinate cu pregătirea actelor delegate.

| (21) | Pentru a oferi previzibilitate și încredere tuturor actorilor economici, inclusiv întreprinderilor,
  IMM-urilor,
  lucrătorilor,
  sindicatelor,
  investitorilor și consumatorilor, pentru a se asigura că tranziția către neutralitatea climatică este ireversibilă, pentru a asigura reducerea treptată în timp și pentru a contribui la evaluarea coerenței măsurilor și a progreselor înregistrate
  în raportul
  cu obiectivul neutralității climatice,
  Comisia ar trebui să evalueze opțiunile pentru stabilirea unei traiectorii
  care să permită atingerea, până în 2050, în Uniune, a unui nivel al emisiilor de gaze cu efect de seră egal cu zero
  și, în acest sens, ar trebui să prezinte, dacă va fi cazul, propuneri legislative Parlamentului European și Consiliului. |
| --- | --- |

(21)

Pentru a oferi previzibilitate și încredere tuturor actorilor economici, inclusiv întreprinderilor,
  IMM-urilor,
  lucrătorilor,
  sindicatelor,
  investitorilor și consumatorilor, pentru a se asigura că tranziția către neutralitatea climatică este ireversibilă, pentru a asigura reducerea treptată în timp și pentru a contribui la evaluarea coerenței măsurilor și a progreselor înregistrate
  în raportul
  cu obiectivul neutralității climatice,
  Comisia ar trebui să evalueze opțiunile pentru stabilirea unei traiectorii
  care să permită atingerea, până în 2050, în Uniune, a unui nivel al emisiilor de gaze cu efect de seră egal cu zero
  și, în acest sens, ar trebui să prezinte, dacă va fi cazul, propuneri legislative Parlamentului European și Consiliului.

Amendamentul 61

Propunere de regulament

Considerentul 22

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (22) | În conformitate cu angajamentul Comisiei față de principiile referitoare la o mai bună legiferare, ar trebui urmărită coerența instrumentelor Uniunii în ceea ce privește reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră. Sistemul de măsurare a progreselor înregistrate în vederea îndeplinirii
  obiectivului neutralității
  climatice, precum și coerența măsurilor luate cu acest obiectiv ar trebui să se bazeze pe cadrul de guvernanță prevăzut în Regulamentul (UE) 2018/1999 și să fie coerent cu acesta. În special, sistemul de raportare periodică și stabilirea etapelor de evaluare și de acțiune a Comisiei pe baza raportării ar trebui să fie aliniate la cerințele în materie de transmitere de informații și de prezentare de rapoarte impuse statelor membre, prevăzute în Regulamentul (UE) 2018/1999. Prin urmare, Regulamentul (UE) 2018/1999 ar trebui modificat pentru a include obiectivul neutralității climatice în dispozițiile relevante. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(22)

În conformitate cu angajamentul Comisiei față de principiile referitoare la o mai bună legiferare, ar trebui urmărită coerența instrumentelor Uniunii în ceea ce privește reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră. Sistemul de măsurare a progreselor înregistrate în vederea îndeplinirii
  obiectivului neutralității
  climatice, precum și coerența măsurilor luate cu acest obiectiv ar trebui să se bazeze pe cadrul de guvernanță prevăzut în Regulamentul (UE) 2018/1999 și să fie coerent cu acesta. În special, sistemul de raportare periodică și stabilirea etapelor de evaluare și de acțiune a Comisiei pe baza raportării ar trebui să fie aliniate la cerințele în materie de transmitere de informații și de prezentare de rapoarte impuse statelor membre, prevăzute în Regulamentul (UE) 2018/1999. Prin urmare, Regulamentul (UE) 2018/1999 ar trebui modificat pentru a include obiectivul neutralității climatice în dispozițiile relevante.

| (22) | În conformitate cu angajamentul Comisiei față de principiile referitoare la o mai bună legiferare, ar trebui urmărită coerența instrumentelor Uniunii în ceea ce privește reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră. Sistemul de măsurare a progreselor înregistrate în vederea îndeplinirii
  obiectivelor
  climatice
  ale Uniunii
  , precum și coerența măsurilor luate cu acest obiectiv ar trebui să se bazeze pe cadrul de guvernanță prevăzut în Regulamentul (UE) 2018/1999 și să fie coerent cu acesta. În special, sistemul de raportare periodică și stabilirea etapelor de evaluare și de acțiune a Comisiei pe baza raportării ar trebui să fie aliniate la cerințele în materie de transmitere de informații și de prezentare de rapoarte impuse statelor membre, prevăzute în Regulamentul (UE) 2018/1999. Prin urmare, Regulamentul (UE) 2018/1999 ar trebui modificat pentru a include obiectivul neutralității climatice în dispozițiile relevante. |
| --- | --- |

(22)

În conformitate cu angajamentul Comisiei față de principiile referitoare la o mai bună legiferare, ar trebui urmărită coerența instrumentelor Uniunii în ceea ce privește reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră. Sistemul de măsurare a progreselor înregistrate în vederea îndeplinirii
  obiectivelor
  climatice
  ale Uniunii
  , precum și coerența măsurilor luate cu acest obiectiv ar trebui să se bazeze pe cadrul de guvernanță prevăzut în Regulamentul (UE) 2018/1999 și să fie coerent cu acesta. În special, sistemul de raportare periodică și stabilirea etapelor de evaluare și de acțiune a Comisiei pe baza raportării ar trebui să fie aliniate la cerințele în materie de transmitere de informații și de prezentare de rapoarte impuse statelor membre, prevăzute în Regulamentul (UE) 2018/1999. Prin urmare, Regulamentul (UE) 2018/1999 ar trebui modificat pentru a include obiectivul neutralității climatice în dispozițiile relevante.

Amendamentul 62

Propunere de regulament

Considerentul 23

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (23) | Schimbările climatice sunt prin definiție o provocare transfrontalieră; așadar, este necesară o acțiune coordonată la nivelul Uniunii, care să completeze și să consolideze în mod eficient politicile naționale. Întrucât obiectivul prezentului regulament, și anume realizarea neutralității climatice în Uniune până în 2050, nu poate fi realizat în mod satisfăcător de către statele membre, ci, având în vedere efectele sale, poate fi realizat mai bine la nivelul Uniunii, aceasta poate adopta măsuri în conformitate cu principiul subsidiarității prevăzut la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este prevăzut la articolul respectiv, prezentul regulament nu depășește ceea ce este necesar pentru atingerea acestui obiectiv, |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(23)

Schimbările climatice sunt prin definiție o provocare transfrontalieră; așadar, este necesară o acțiune coordonată la nivelul Uniunii, care să completeze și să consolideze în mod eficient politicile naționale. Întrucât obiectivul prezentului regulament, și anume realizarea neutralității climatice în Uniune până în 2050, nu poate fi realizat în mod satisfăcător de către statele membre, ci, având în vedere efectele sale, poate fi realizat mai bine la nivelul Uniunii, aceasta poate adopta măsuri în conformitate cu principiul subsidiarității prevăzut la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este prevăzut la articolul respectiv, prezentul regulament nu depășește ceea ce este necesar pentru atingerea acestui obiectiv,

| (23) | Schimbările climatice sunt prin definiție o provocare transfrontalieră; așadar, este necesară o acțiune coordonată la nivelul Uniunii, care să completeze și să consolideze în mod eficient politicile naționale. Întrucât obiectivul prezentului regulament, și anume realizarea neutralității climatice în Uniune
  și în toate statele membre
  până
  cel târziu
  în 2050, nu poate fi realizat în mod satisfăcător de către statele membre, ci, având în vedere
  amploarea și
  efectele sale, poate fi realizat mai bine la nivelul Uniunii, aceasta poate adopta măsuri în conformitate cu principiul subsidiarității prevăzut la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este prevăzut la articolul respectiv, prezentul regulament nu depășește ceea ce este necesar pentru atingerea acestui obiectiv. |
| --- | --- |

(23)

Schimbările climatice sunt prin definiție o provocare transfrontalieră; așadar, este necesară o acțiune coordonată la nivelul Uniunii, care să completeze și să consolideze în mod eficient politicile naționale. Întrucât obiectivul prezentului regulament, și anume realizarea neutralității climatice în Uniune
  și în toate statele membre
  până
  cel târziu
  în 2050, nu poate fi realizat în mod satisfăcător de către statele membre, ci, având în vedere
  amploarea și
  efectele sale, poate fi realizat mai bine la nivelul Uniunii, aceasta poate adopta măsuri în conformitate cu principiul subsidiarității prevăzut la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este prevăzut la articolul respectiv, prezentul regulament nu depășește ceea ce este necesar pentru atingerea acestui obiectiv.

Amendamentul 63

Propunere de regulament

Considerentul 23 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (23a) | În prezent, Uniunea este responsabilă de 10 % din emisiile de gaze cu efect de seră de la nivel mondial. Obiectivul neutralității climatice se limitează la emisiile generate de sectorul de producție din Uniune. O politică coerentă în domeniul climei implică, de asemenea, controlul emisiilor generate de consum și de importurile de energie și de resurse. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(23a)

În prezent, Uniunea este responsabilă de 10 % din emisiile de gaze cu efect de seră de la nivel mondial. Obiectivul neutralității climatice se limitează la emisiile generate de sectorul de producție din Uniune. O politică coerentă în domeniul climei implică, de asemenea, controlul emisiilor generate de consum și de importurile de energie și de resurse.

Amendamentul 64

Propunere de regulament

Considerentul 23 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (23b) | Amprenta climatică a consumului din Uniune este un instrument esențial care trebuie dezvoltat pentru a îmbunătăți coerența globală a obiectivelor climatice ale Uniunii. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(23b)

Amprenta climatică a consumului din Uniune este un instrument esențial care trebuie dezvoltat pentru a îmbunătăți coerența globală a obiectivelor climatice ale Uniunii.

Amendamentul 65

Propunere de regulament

Considerentul 23 c (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (23c) | O politică climatică a Uniunii pe deplin eficientă ar trebui să abordeze și chestiunea relocării emisiilor de carbon și să dezvolte instrumente adecvate, cum ar fi un mecanism de ajustare la frontieră a emisiilor de carbon, pentru a face față acestei probleme și pentru a proteja standardele Uniunii și industriile europene precursoare în acest domeniu. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(23c)

O politică climatică a Uniunii pe deplin eficientă ar trebui să abordeze și chestiunea relocării emisiilor de carbon și să dezvolte instrumente adecvate, cum ar fi un mecanism de ajustare la frontieră a emisiilor de carbon, pentru a face față acestei probleme și pentru a proteja standardele Uniunii și industriile europene precursoare în acest domeniu.

Amendamentul 66

Propunere de regulament

Considerentul 23 d (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (23d) | Importurile de produse agricole și alimentare din țări terțe au crescut continuu în ultimii ani. Având în vedere această tendință, ar trebui să se evalueze ce produse importate din țări terțe trebuie să facă obiectul unor cerințe comparabile cu cele aplicabile fermierilor din Uniune, atunci când aceste cerințe își au originea în obiectivele politicilor Uniunii de reducere a impactului schimbărilor climatice. Comisia ar trebui să transmită Parlamentului European și Consiliului un raport și o comunicare pe această temă, până la 30 iunie 2021. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(23d)

Importurile de produse agricole și alimentare din țări terțe au crescut continuu în ultimii ani. Având în vedere această tendință, ar trebui să se evalueze ce produse importate din țări terțe trebuie să facă obiectul unor cerințe comparabile cu cele aplicabile fermierilor din Uniune, atunci când aceste cerințe își au originea în obiectivele politicilor Uniunii de reducere a impactului schimbărilor climatice. Comisia ar trebui să transmită Parlamentului European și Consiliului un raport și o comunicare pe această temă, până la 30 iunie 2021.

Amendamentul 67

Propunere de regulament

Considerentul 23 e (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (23e) | În comunicarea sa intitulată „Pactul ecologic european”, Comisia a subliniat necesitatea accelerării tranziției către o mobilitate sustenabilă și inteligentă, ca politică prioritară în scopul realizării neutralității climatice. Pentru a asigura tranziția către o mobilitate sustenabilă și inteligentă, Comisia a indicat că în 2020 va adopta o strategie cuprinzătoare pentru o mobilitate sustenabilă și inteligentă, cu măsuri ambițioase menite să reducă semnificativ emisiile de CO2 și emisiile poluante din toate modurile de transport, inclusiv prin promovarea adoptării de vehicule nepoluante și de combustibili alternativi pentru transportul rutier, maritim și aerian, prin creșterea ponderii modurilor de transport mai sustenabile, cum ar fi transportul feroviar și transportul pe căile navigabile interioare, și prin îmbunătățirea eficienței în întregul sistem de transport, prin stimularea alegerilor mai sustenabile ale consumatorilor și a practicilor cu emisii scăzute, precum și prin efectuarea de investiții în soluții cu emisii scăzute și emisii zero, inclusiv în infrastructură. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(23e)

În comunicarea sa intitulată „Pactul ecologic european”, Comisia a subliniat necesitatea accelerării tranziției către o mobilitate sustenabilă și inteligentă, ca politică prioritară în scopul realizării neutralității climatice. Pentru a asigura tranziția către o mobilitate sustenabilă și inteligentă, Comisia a indicat că în 2020 va adopta o strategie cuprinzătoare pentru o mobilitate sustenabilă și inteligentă, cu măsuri ambițioase menite să reducă semnificativ emisiile de CO2 și emisiile poluante din toate modurile de transport, inclusiv prin promovarea adoptării de vehicule nepoluante și de combustibili alternativi pentru transportul rutier, maritim și aerian, prin creșterea ponderii modurilor de transport mai sustenabile, cum ar fi transportul feroviar și transportul pe căile navigabile interioare, și prin îmbunătățirea eficienței în întregul sistem de transport, prin stimularea alegerilor mai sustenabile ale consumatorilor și a practicilor cu emisii scăzute, precum și prin efectuarea de investiții în soluții cu emisii scăzute și emisii zero, inclusiv în infrastructură.

Amendamentul 68

Propunere de regulament

Considerentul 23 f (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (23f) | Infrastructura de transport ar putea juca un rol esențial în accelerarea trecerii la o mobilitate sustenabilă și inteligentă, promovând transferul către moduri de transport mai sustenabile, în special pentru transportul de marfă. Totodată, evenimentele legate de schimbările climatice, cum ar fi creșterea nivelului apelor, condițiile meteorologice extreme, seceta și temperaturile în creștere, pot conduce la deteriorarea infrastructurilor, la întreruperi ale activității, la presiuni asupra capacității și eficienței lanțului de aprovizionare, cu consecințe negative pentru mobilitatea europeană. Prin urmare, finalizarea rețelei centrale a rețelelor de transport transeuropene (TEN-T) până în 2030 și finalizarea rețelei complementare TEN-T până în 2040 este de maximă importanță, ținând seama, în același timp, de obligațiile prevăzute în legislația Uniunii privind emisiile de gaze cu efect de seră generate de proiecte pe durata întregului lor ciclu de viață. În plus, Comisia ar trebui să aibă în vedere propunerea unui cadru legislativ pentru a crește capacitatea de gestionare a riscurilor, reziliența și capacitatea de adaptare la schimbările climatice a infrastructurii de transport. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(23f)

Infrastructura de transport ar putea juca un rol esențial în accelerarea trecerii la o mobilitate sustenabilă și inteligentă, promovând transferul către moduri de transport mai sustenabile, în special pentru transportul de marfă. Totodată, evenimentele legate de schimbările climatice, cum ar fi creșterea nivelului apelor, condițiile meteorologice extreme, seceta și temperaturile în creștere, pot conduce la deteriorarea infrastructurilor, la întreruperi ale activității, la presiuni asupra capacității și eficienței lanțului de aprovizionare, cu consecințe negative pentru mobilitatea europeană. Prin urmare, finalizarea rețelei centrale a rețelelor de transport transeuropene (TEN-T) până în 2030 și finalizarea rețelei complementare TEN-T până în 2040 este de maximă importanță, ținând seama, în același timp, de obligațiile prevăzute în legislația Uniunii privind emisiile de gaze cu efect de seră generate de proiecte pe durata întregului lor ciclu de viață. În plus, Comisia ar trebui să aibă în vedere propunerea unui cadru legislativ pentru a crește capacitatea de gestionare a riscurilor, reziliența și capacitatea de adaptare la schimbările climatice a infrastructurii de transport.

Amendamentul 69

Propunere de regulament

Considerentul 23 g (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (23 g) | Conectivitatea rețelei feroviare europene, în special legăturile internaționale, pentru a face transportul feroviar de călători mai atractiv pentru călătoriile pe distanțe medii și lungi, și îmbunătățirea capacității căilor ferate și a căilor navigabile interioare pentru transportul de marfă ar trebui să se afle în centrul acțiunii legislative a Uniunii. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(23 g)

Conectivitatea rețelei feroviare europene, în special legăturile internaționale, pentru a face transportul feroviar de călători mai atractiv pentru călătoriile pe distanțe medii și lungi, și îmbunătățirea capacității căilor ferate și a căilor navigabile interioare pentru transportul de marfă ar trebui să se afle în centrul acțiunii legislative a Uniunii.

Amendamentul 70

Propunere de regulament

Considerentul 23 h (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (23h) | Este important să se asigure investiții suficiente pentru dezvoltarea infrastructurii adecvate pentru o mobilitate cu emisii zero, inclusiv platforme intermodale, și pentru consolidarea rolului Mecanismului pentru interconectarea Europei (MIE) în sprijinirea tranziției către o mobilitate inteligentă, sustenabilă și sigură în Uniune. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(23h)

Este important să se asigure investiții suficiente pentru dezvoltarea infrastructurii adecvate pentru o mobilitate cu emisii zero, inclusiv platforme intermodale, și pentru consolidarea rolului Mecanismului pentru interconectarea Europei (MIE) în sprijinirea tranziției către o mobilitate inteligentă, sustenabilă și sigură în Uniune.

Amendamentul 71

Propunere de regulament

Considerentul 23 i (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (23i) | În paralel cu eforturile Uniunii de a trece de la transportul rutier la cel feroviar, pentru a atribui un rol dominant modului de transport celui mai eficient în materie de emisii de CO2 și având în vedere apropiatul An european al căilor ferate 2021, ar trebui pus un accent legislativ deosebit pe crearea, până în 2024, a unui veritabil spațiu feroviar unic european, prin eliminarea tuturor sarcinilor administrative și a legilor naționale protecționiste. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(23i)

În paralel cu eforturile Uniunii de a trece de la transportul rutier la cel feroviar, pentru a atribui un rol dominant modului de transport celui mai eficient în materie de emisii de CO2 și având în vedere apropiatul An european al căilor ferate 2021, ar trebui pus un accent legislativ deosebit pe crearea, până în 2024, a unui veritabil spațiu feroviar unic european, prin eliminarea tuturor sarcinilor administrative și a legilor naționale protecționiste.

Amendamentul 72

Propunere de regulament

Considerentul 23 j (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (23j) | Pentru a atinge obiectivul neutralității climatice până în 2050, Comisia ar trebui, de asemenea, să consolideze legislația specifică asupra standardelor de performanță privind emisiile de CO2 provenind de la autoturisme, autoutilitare și camioane, să prezinte măsuri specifice care să deschidă calea către electrificarea transportului rutier și să adopte inițiative pentru promovarea producției și a introducerii combustibililor alternativi sustenabili. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(23j)

Pentru a atinge obiectivul neutralității climatice până în 2050, Comisia ar trebui, de asemenea, să consolideze legislația specifică asupra standardelor de performanță privind emisiile de CO2 provenind de la autoturisme, autoutilitare și camioane, să prezinte măsuri specifice care să deschidă calea către electrificarea transportului rutier și să adopte inițiative pentru promovarea producției și a introducerii combustibililor alternativi sustenabili.

Amendamentul 73

Propunere de regulament

Considerentul 23 k (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (23k) | În Rezoluția sa din 28 noiembrie 2019 referitoare la Conferința ONU din 2019 de la Madrid (Spania) privind schimbările climatice (COP25), Parlamentul European a constatat că obiectivele globale actuale și măsurile prevăzute de Organizația Maritimă Internațională (OMI) și de Organizația Aviației Civile Internaționale (OACI), chiar dacă ar fi puse în aplicare integral, nu ar asigura o reducere suficientă a emisiilor, fiind necesare și alte măsuri semnificative, care să fie coerente cu obiectivul stabilit la nivelul întregii economii de a atinge un nivel zero al emisiilor nete de gaze cu efect de seră. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(23k)

În Rezoluția sa din 28 noiembrie 2019 referitoare la Conferința ONU din 2019 de la Madrid (Spania) privind schimbările climatice (COP25), Parlamentul European a constatat că obiectivele globale actuale și măsurile prevăzute de Organizația Maritimă Internațională (OMI) și de Organizația Aviației Civile Internaționale (OACI), chiar dacă ar fi puse în aplicare integral, nu ar asigura o reducere suficientă a emisiilor, fiind necesare și alte măsuri semnificative, care să fie coerente cu obiectivul stabilit la nivelul întregii economii de a atinge un nivel zero al emisiilor nete de gaze cu efect de seră.

Amendamentul 158

Propunere de regulament

Considerentul 23 l (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (23l) | Comisia ar trebui să își intensifice eforturile către o piață internă a energiei care funcționează bine, deoarece aceasta este o componentă importantă a tranziției energetice și va contribui la asigurarea viabilității financiare a acesteia. Prin urmare, ar trebui să se acorde o prioritate maximă dezvoltării unor rețele inteligente și digitale de energie electrică și gaze în cadrul financiar multianual CFM. Programele de redresare în urma COVID-19 ar trebui să sprijine, de asemenea, dezvoltarea rețelelor transnaționale de energie. Sunt necesare proceduri eficace și rapide de luare a deciziilor pentru a sprijini dezvoltarea rețelelor transnaționale, în special în infrastructura de gaze orientată spre viitor și compatibilă cu hidrogenul. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(23l)

Comisia ar trebui să își intensifice eforturile către o piață internă a energiei care funcționează bine, deoarece aceasta este o componentă importantă a tranziției energetice și va contribui la asigurarea viabilității financiare a acesteia. Prin urmare, ar trebui să se acorde o prioritate maximă dezvoltării unor rețele inteligente și digitale de energie electrică și gaze în cadrul financiar multianual CFM. Programele de redresare în urma COVID-19 ar trebui să sprijine, de asemenea, dezvoltarea rețelelor transnaționale de energie. Sunt necesare proceduri eficace și rapide de luare a deciziilor pentru a sprijini dezvoltarea rețelelor transnaționale, în special în infrastructura de gaze orientată spre viitor și compatibilă cu hidrogenul.

Amendamentul 74

Propunere de regulament

Articolul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Articolul 1 | Articolul 1 |
| Obiect și domeniu de aplicare | Obiect și domeniu de aplicare |
| Prezentul regulament stabilește un cadru pentru reducerea ireversibilă și
  progresivă
  a emisiilor de gaze cu efect de seră și pentru sporirea absorbțiilor cu ajutorul absorbanților naturali sau de altă natură în Uniune. | Prezentul regulament stabilește un cadru pentru reducerea ireversibilă
  , previzibilă
  și
  rapidă
  a emisiilor de gaze cu efect de seră și pentru sporirea absorbțiilor cu ajutorul absorbanților naturali sau de altă natură în Uniune
  , în conformitate cu obiectivele climatice și de mediu ale Uniunii
  . |
| Prezentul regulament stabilește un obiectiv obligatoriu de realizare a neutralității climatice în Uniune până în 2050, în vederea atingerii obiectivului pe termen lung privind temperatura prevăzut la articolul 2 din Acordul de la Paris, și oferă un cadru pentru realizarea de progrese în vederea atingerii obiectivului global în materie de adaptare stabilit la articolul 7 din Acordul de la Paris.
  Acesta stabilește de asemenea un obiectiv obligatoriu al Uniunii de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră pentru 2030. | Prezentul regulament stabilește un obiectiv obligatoriu de realizare a neutralității climatice în Uniune până în 2050
  cel mai târziu
  , în vederea atingerii obiectivului pe termen lung privind temperatura prevăzut la articolul 2 din Acordul de la Paris, și oferă un cadru pentru realizarea de progrese în vederea atingerii obiectivului global în materie de adaptare stabilit la articolul 7 din Acordul de la Paris. |
| Prezentul regulament se aplică emisiilor antropice și absorbțiilor de gaze cu efect de seră enumerate în partea 2 din anexa V la Regulamentul (UE) 2018/1999. | Prezentul regulament se aplică emisiilor antropice și absorbțiilor de gaze cu efect de seră enumerate în partea 2 din anexa V la Regulamentul (UE) 2018/1999. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Articolul 1

Articolul 1

Obiect și domeniu de aplicare

Obiect și domeniu de aplicare

Prezentul regulament stabilește un cadru pentru reducerea ireversibilă și
  progresivă
  a emisiilor de gaze cu efect de seră și pentru sporirea absorbțiilor cu ajutorul absorbanților naturali sau de altă natură în Uniune.

Prezentul regulament stabilește un cadru pentru reducerea ireversibilă
  , previzibilă
  și
  rapidă
  a emisiilor de gaze cu efect de seră și pentru sporirea absorbțiilor cu ajutorul absorbanților naturali sau de altă natură în Uniune
  , în conformitate cu obiectivele climatice și de mediu ale Uniunii
  .

Prezentul regulament stabilește un obiectiv obligatoriu de realizare a neutralității climatice în Uniune până în 2050, în vederea atingerii obiectivului pe termen lung privind temperatura prevăzut la articolul 2 din Acordul de la Paris, și oferă un cadru pentru realizarea de progrese în vederea atingerii obiectivului global în materie de adaptare stabilit la articolul 7 din Acordul de la Paris.
  Acesta stabilește de asemenea un obiectiv obligatoriu al Uniunii de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră pentru 2030.

Prezentul regulament stabilește un obiectiv obligatoriu de realizare a neutralității climatice în Uniune până în 2050
  cel mai târziu
  , în vederea atingerii obiectivului pe termen lung privind temperatura prevăzut la articolul 2 din Acordul de la Paris, și oferă un cadru pentru realizarea de progrese în vederea atingerii obiectivului global în materie de adaptare stabilit la articolul 7 din Acordul de la Paris.

Prezentul regulament se aplică emisiilor antropice și absorbțiilor de gaze cu efect de seră enumerate în partea 2 din anexa V la Regulamentul (UE) 2018/1999.

Prezentul regulament se aplică emisiilor antropice și absorbțiilor de gaze cu efect de seră enumerate în partea 2 din anexa V la Regulamentul (UE) 2018/1999.

Amendamentele 75 și 159

Propunere de regulament

Articolul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Articolul 2 | Articolul 2 |
| Obiectivul de neutralitate climatică | Obiectivul de neutralitate climatică |
| 1.   Cel târziu până în 2050 trebuie să se asigure un echilibru între emisiile și absorbțiile de gaze cu efect de seră care sunt reglementate în dreptul Uniunii, astfel încât să se ajungă la zero emisii nete până la acea dată. | 1.   Cel târziu până în 2050
  , în întreaga Uniune
  trebuie să se asigure un echilibru între emisiile
  antropogene din diverse surse
  și absorbțiile de gaze cu efect de seră
  de către absorbanți,
  care sunt reglementate în dreptul Uniunii, astfel încât să se ajungă la zero emisii nete
  de gaze cu efect de seră
  până la acea dată.
  Fiecare stat membru trebuie să atingă nivelul zero de emisii nete cel târziu până în 2050. |
| 2.   Instituțiile relevante ale Uniunii și statele membre trebuie să adopte măsurile necesare la nivelul Uniunii, respectiv la nivel național, pentru a permite atingerea
  colectivă a
  obiectivului neutralității climatice prevăzut la alineatul (1), ținând seama de importanța promovării echității și a solidarității între statele membre. | 2.   Instituțiile relevante ale Uniunii și statele membre trebuie să adopte măsurile necesare
  , pe baza celor mai bune și mai recente dovezi științifice disponibile, și să ofere sprijin
  la nivelul Uniunii, respectiv la nivel național,
  regional și local,
  pentru a permite atingerea obiectivului neutralității climatice
  în Uniune și în toate statele membre,
  prevăzut la alineatul (1), ținând seama de importanța promovării echității și a solidarității între statele membre
  , de importanța coeziunii sociale și economice, a protecției cetățenilor vulnerabili ai Uniunii și de importanța gestionării, refacerii, protejării și consolidării biodiversității marine și terestre, a ecosistemelor și a absorbantelor de carbon
  . |
| | 2a.
     
  Începând cu 1 ianuarie 2051, în Uniune și în toate statele membre, absorbțiile de gaze cu efect de seră trebuie să depășească emisiile antropogene. |
| | 2b.
     
  Până la 31 mai 2023, în urma unei evaluări detaliate a impactului și ținând seama de bugetul pentru reducerea cantității de gaze cu efect de seră menționat la articolul 3 alineatul (2a), Comisia explorează opțiunile de stabilire a unui obiectiv al Uniunii pentru 2040 de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră față de nivelurile din 1990 și prezintă Parlamentului European și Consiliului propunerile legislative pe care le consideră adecvate. |
| | Atunci când analizează opțiunile privind obiectivul climatic pentru 2040, Comisia se consultă cu Consiliul european pentru schimbări climatice (ECCC) și ține seama de criteriile stabilite la articolul 3 alineatul (3). |
| | 2c.
     
  Cel târziu la 12 luni de la adoptarea obiectivului climatic pentru 2040, Comisia evaluează modul în care ar trebui să fie modificată întreaga legislație a Uniunii relevantă pentru îndeplinirea obiectivului respectiv și are în vedere luarea măsurilor necesare în conformitate cu tratatele, inclusiv adoptarea unor propuneri legislative. |
| | 2d.
     
  Până în decembrie 2020, Comisia elaborează un plan în care se prezintă măsurile ce urmează a fi luate la nivelul Uniunii pentru a se asigura faptul că sunt mobilizate resurse adecvate pentru a permite investițiile necesare realizării unei economii a Uniunii neutre din punct de vedere climatic. Planul va revizui mecanismele de compensare actuale pentru statele membre cu venituri mai mici, luând în considerare sarcina sporită asociată ambițiilor ridicate în domeniul climei, precum și sprijinul prin Mecanismul de redresare și reziliență, programele InvestEU și Fondul pentru o tranziție justă. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Articolul 2

Articolul 2

Obiectivul de neutralitate climatică

Obiectivul de neutralitate climatică

1.   Cel târziu până în 2050 trebuie să se asigure un echilibru între emisiile și absorbțiile de gaze cu efect de seră care sunt reglementate în dreptul Uniunii, astfel încât să se ajungă la zero emisii nete până la acea dată.

1.   Cel târziu până în 2050
  , în întreaga Uniune
  trebuie să se asigure un echilibru între emisiile
  antropogene din diverse surse
  și absorbțiile de gaze cu efect de seră
  de către absorbanți,
  care sunt reglementate în dreptul Uniunii, astfel încât să se ajungă la zero emisii nete
  de gaze cu efect de seră
  până la acea dată.
  Fiecare stat membru trebuie să atingă nivelul zero de emisii nete cel târziu până în 2050.

2.   Instituțiile relevante ale Uniunii și statele membre trebuie să adopte măsurile necesare la nivelul Uniunii, respectiv la nivel național, pentru a permite atingerea
  colectivă a
  obiectivului neutralității climatice prevăzut la alineatul (1), ținând seama de importanța promovării echității și a solidarității între statele membre.

2.   Instituțiile relevante ale Uniunii și statele membre trebuie să adopte măsurile necesare
  , pe baza celor mai bune și mai recente dovezi științifice disponibile, și să ofere sprijin
  la nivelul Uniunii, respectiv la nivel național,
  regional și local,
  pentru a permite atingerea obiectivului neutralității climatice
  în Uniune și în toate statele membre,
  prevăzut la alineatul (1), ținând seama de importanța promovării echității și a solidarității între statele membre
  , de importanța coeziunii sociale și economice, a protecției cetățenilor vulnerabili ai Uniunii și de importanța gestionării, refacerii, protejării și consolidării biodiversității marine și terestre, a ecosistemelor și a absorbantelor de carbon
  .

2a.
     
  Începând cu 1 ianuarie 2051, în Uniune și în toate statele membre, absorbțiile de gaze cu efect de seră trebuie să depășească emisiile antropogene.

2b.
     
  Până la 31 mai 2023, în urma unei evaluări detaliate a impactului și ținând seama de bugetul pentru reducerea cantității de gaze cu efect de seră menționat la articolul 3 alineatul (2a), Comisia explorează opțiunile de stabilire a unui obiectiv al Uniunii pentru 2040 de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră față de nivelurile din 1990 și prezintă Parlamentului European și Consiliului propunerile legislative pe care le consideră adecvate.

Atunci când analizează opțiunile privind obiectivul climatic pentru 2040, Comisia se consultă cu Consiliul european pentru schimbări climatice (ECCC) și ține seama de criteriile stabilite la articolul 3 alineatul (3).

Atunci când analizează opțiunile privind obiectivul climatic pentru 2040, Comisia se consultă cu Consiliul european pentru schimbări climatice (ECCC) și ține seama de criteriile stabilite la articolul 3 alineatul (3).

2c.
     
  Cel târziu la 12 luni de la adoptarea obiectivului climatic pentru 2040, Comisia evaluează modul în care ar trebui să fie modificată întreaga legislație a Uniunii relevantă pentru îndeplinirea obiectivului respectiv și are în vedere luarea măsurilor necesare în conformitate cu tratatele, inclusiv adoptarea unor propuneri legislative.

2d.
     
  Până în decembrie 2020, Comisia elaborează un plan în care se prezintă măsurile ce urmează a fi luate la nivelul Uniunii pentru a se asigura faptul că sunt mobilizate resurse adecvate pentru a permite investițiile necesare realizării unei economii a Uniunii neutre din punct de vedere climatic. Planul va revizui mecanismele de compensare actuale pentru statele membre cu venituri mai mici, luând în considerare sarcina sporită asociată ambițiilor ridicate în domeniul climei, precum și sprijinul prin Mecanismul de redresare și reziliență, programele InvestEU și Fondul pentru o tranziție justă.

Amendamentele 100, 148 și 150

Amendamentele 100, 148 și 150

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 2 a

Articolul 2 a

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Articolul 2a | Articolul 2a |
| Obiectivul pentru 2030 privind clima

  1.   
  Pentru a atinge obiectivul neutralității climatice prevăzut la articolul 2 alineatul (1),
  obiectivul
  obligatoriu al
  Uniunii pentru 2030 privind clima este o reducere a emisiilor
  nete de gaze cu efect de seră (emisii după deducerea absorbțiilor) cu cel puțin 55 % comparativ cu nivelurile din
  1990
  , până în 2030. | Obiectivul pentru 2030 privind clima

  1.   Obiectivul Uniunii pentru 2030 privind clima este o reducere a emisiilor
  de 60 % în comparație cu
  1990. |
| 2.   Până la 30 iunie 2021, Comisia
  trebuie să revizuiască legislația relevantă a
  Uniunii
  pentru a permite
  îndeplinirea obiectivului
  stabilit
  la alineatul (1) din prezentul articol
  și a obiectivului
  neutralității climatice prevăzut la articolul 2 alineatul (1) și ia
  în considerare adoptarea măsurilor
  necesare, inclusiv adoptarea
  de
  propuneri legislative
  , în conformitate cu tratatele
  . | 2.   Până la 30 iunie 2021, Comisia
  evaluează în ce mod ar trebui să fie modificată întreaga legislație a
  Uniunii
  relevantă pentru
  îndeplinirea obiectivului
  climatic al Uniunii pentru 2030 și celelalte acte legislative relevante ale Uniunii care promovează economia circulară și contribuie la reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră, pentru a permite realizarea obiectivului privind reducerile de emisii menționat
  la alineatul (1) din prezentul articol
  și pentru a se atinge obiectivul
  neutralității climatice prevăzut la articolul 2 alineatul (1) și ia
  măsurile
  necesare
  în conformitate cu tratatele
  , inclusiv adoptarea
  unor
  propuneri legislative
  . Comisia evaluează, în special, opțiunile de aliniere a emisiilor generate de toate sectoarele, inclusiv de aviație și transportul maritim, la obiectivul climatic pentru 2030 și la obiectivul pentru 2050 privind neutralitatea climatică, cu scopul de a reduce aceste emisii la zero net până cel târziu în 2050, și prezintă Parlamentului European și Consiliului propunerile legislative pe care le consideră adecvate. Comisia mobilizează resurse adecvate pentru realizarea tuturor investițiilor necesare pentru atingerea obiectivelor menționate la prezentul alineat
  . |
| | 2a.
     
  Comisia își întemeiază propunerile menționate la alineatul (2) pe o evaluare cuprinzătoare a impactului care acoperă efectele de mediu, economice și sociale, reflectând situația economică post-COVID-19 și acordând o atenție deosebită potențialelor sectoriale de reducere și absorbție, precum și impactului Brexitului asupra emisiilor Uniunii. Comisia evaluează impactul cumulat al modificării legislației Uniunii de punere în aplicare a obiectivului Uniunii pentru 2030, astfel se prevede la alineatul (1), asupra diferitelor sectoare industriale. |
| | 2b.
     
  Atunci când își formulează propunerile de revizuire legislației relevante din 2030 privind clima și energia menționate la alineatul (2), Comisia asigură un echilibru eficient și corect între ETS și sectorul repartizării eforturilor, precum și între obiectivele naționale în sectorul repartizării eforturilor și, în orice caz, nu se limitează să presupună că fiecare stat membru va face un efort suplimentar care corespunde unui obiectiv cu 15 % mai ambițios. Comisia evaluează impactul introducerii mai multor măsuri europene care ar putea completa măsurile existente, cum ar fi măsurile bazate pe piață, care includ un mecanism solid de solidaritate. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Articolul 2a

Articolul 2a

Obiectivul pentru 2030 privind clima

1.   
  Pentru a atinge obiectivul neutralității climatice prevăzut la articolul 2 alineatul (1),
  obiectivul
  obligatoriu al
  Uniunii pentru 2030 privind clima este o reducere a emisiilor
  nete de gaze cu efect de seră (emisii după deducerea absorbțiilor) cu cel puțin 55 % comparativ cu nivelurile din
  1990
  , până în 2030.

Obiectivul pentru 2030 privind clima

1.   Obiectivul Uniunii pentru 2030 privind clima este o reducere a emisiilor
  de 60 % în comparație cu
  1990.

2.   Până la 30 iunie 2021, Comisia
  trebuie să revizuiască legislația relevantă a
  Uniunii
  pentru a permite
  îndeplinirea obiectivului
  stabilit
  la alineatul (1) din prezentul articol
  și a obiectivului
  neutralității climatice prevăzut la articolul 2 alineatul (1) și ia
  în considerare adoptarea măsurilor
  necesare, inclusiv adoptarea
  de
  propuneri legislative
  , în conformitate cu tratatele
  .

2.   Până la 30 iunie 2021, Comisia
  evaluează în ce mod ar trebui să fie modificată întreaga legislație a
  Uniunii
  relevantă pentru
  îndeplinirea obiectivului
  climatic al Uniunii pentru 2030 și celelalte acte legislative relevante ale Uniunii care promovează economia circulară și contribuie la reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră, pentru a permite realizarea obiectivului privind reducerile de emisii menționat
  la alineatul (1) din prezentul articol
  și pentru a se atinge obiectivul
  neutralității climatice prevăzut la articolul 2 alineatul (1) și ia
  măsurile
  necesare
  în conformitate cu tratatele
  , inclusiv adoptarea
  unor
  propuneri legislative
  . Comisia evaluează, în special, opțiunile de aliniere a emisiilor generate de toate sectoarele, inclusiv de aviație și transportul maritim, la obiectivul climatic pentru 2030 și la obiectivul pentru 2050 privind neutralitatea climatică, cu scopul de a reduce aceste emisii la zero net până cel târziu în 2050, și prezintă Parlamentului European și Consiliului propunerile legislative pe care le consideră adecvate. Comisia mobilizează resurse adecvate pentru realizarea tuturor investițiilor necesare pentru atingerea obiectivelor menționate la prezentul alineat
  .

2a.
     
  Comisia își întemeiază propunerile menționate la alineatul (2) pe o evaluare cuprinzătoare a impactului care acoperă efectele de mediu, economice și sociale, reflectând situația economică post-COVID-19 și acordând o atenție deosebită potențialelor sectoriale de reducere și absorbție, precum și impactului Brexitului asupra emisiilor Uniunii. Comisia evaluează impactul cumulat al modificării legislației Uniunii de punere în aplicare a obiectivului Uniunii pentru 2030, astfel se prevede la alineatul (1), asupra diferitelor sectoare industriale.

2b.
     
  Atunci când își formulează propunerile de revizuire legislației relevante din 2030 privind clima și energia menționate la alineatul (2), Comisia asigură un echilibru eficient și corect între ETS și sectorul repartizării eforturilor, precum și între obiectivele naționale în sectorul repartizării eforturilor și, în orice caz, nu se limitează să presupună că fiecare stat membru va face un efort suplimentar care corespunde unui obiectiv cu 15 % mai ambițios. Comisia evaluează impactul introducerii mai multor măsuri europene care ar putea completa măsurile existente, cum ar fi măsurile bazate pe piață, care includ un mecanism solid de solidaritate.

Amendamentul 76

Amendamentul 76

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 2 b (nou)

Articolul 2 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Articolul 2b |
| | Organismele consultative pe probleme climatice din statele membre și Consiliul european pentru schimbări climatice |
| | 1.   
  Până la 30 iunie 2021, toate statele membre notifică Comisia cu privire la organismul național independent consultativ pe probleme climatice, responsabil, printre altele, de a furniza consultanță științifică de specialitate cu privire la politica națională în domeniul climatic. Dacă un astfel de organism nu există, statele membre sunt încurajate să îl înființeze. |
| | Pentru a sprijini independența științifică și autonomia organismului național independent consultativ pe probleme climatice, statele membre sunt încurajate să ia măsurile adecvate pentru a permite organismului să funcționeze în deplină transparență, iar constatările sale să fie făcute publice, precum și să notifice aceste măsuri Comisiei. |
| | 2.   
  Până la 30 iunie 2022, Comisia, în cooperare cu aceste organisme consultative naționale pe probleme climatice, înființează Comitetul european pentru schimbări climatice (ECCC), în calitate de comitet științific permanent, independent și interdisciplinar cu rol consultativ în materie de schimbări climatice, care se ghidează după cele mai recente descoperiri științifice transmise de IPCC. ECCC completează activitatea Agenției Europene de Mediu (AEM) și a agențiilor și instituțiilor de cercetare existente ale Uniunii. Pentru a evita suprapunerea activităților, AEM asigură secretariatul ECCC, păstrând în același timp independența bugetară și administrativă a ECCC. |
| | 3.   
  Membrii ECCC sunt numiți pentru un mandat de cinci ani, reînnoibil o singură dată. ECCC este compus dintr-un comitet științific de maximum 15 experți cu experiență, care asigură o gamă completă de competențe necesare pentru activitățile enumerate la alineatul (4). Comitetul științific este responsabil în mod independent de elaborarea avizelor științifice ale ECCC. |
| | 4.   
  Printre activitățile comitetului științific se numără următoarele: |
| | (a) | să evalueze coerența traiectoriilor existente și propuse ale Uniunii, a bugetului pentru reducerea gazelor cu efect de seră și a obiectivelor climatice în raport cu angajamentele Uniunii și cele internaționale privind schimbările climatice; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Articolul 2b

Articolul 2b

Organismele consultative pe probleme climatice din statele membre și Consiliul european pentru schimbări climatice

Organismele consultative pe probleme climatice din statele membre și Consiliul european pentru schimbări climatice

1.   
  Până la 30 iunie 2021, toate statele membre notifică Comisia cu privire la organismul național independent consultativ pe probleme climatice, responsabil, printre altele, de a furniza consultanță științifică de specialitate cu privire la politica națională în domeniul climatic. Dacă un astfel de organism nu există, statele membre sunt încurajate să îl înființeze.

Pentru a sprijini independența științifică și autonomia organismului național independent consultativ pe probleme climatice, statele membre sunt încurajate să ia măsurile adecvate pentru a permite organismului să funcționeze în deplină transparență, iar constatările sale să fie făcute publice, precum și să notifice aceste măsuri Comisiei.

Pentru a sprijini independența științifică și autonomia organismului național independent consultativ pe probleme climatice, statele membre sunt încurajate să ia măsurile adecvate pentru a permite organismului să funcționeze în deplină transparență, iar constatările sale să fie făcute publice, precum și să notifice aceste măsuri Comisiei.

2.   
  Până la 30 iunie 2022, Comisia, în cooperare cu aceste organisme consultative naționale pe probleme climatice, înființează Comitetul european pentru schimbări climatice (ECCC), în calitate de comitet științific permanent, independent și interdisciplinar cu rol consultativ în materie de schimbări climatice, care se ghidează după cele mai recente descoperiri științifice transmise de IPCC. ECCC completează activitatea Agenției Europene de Mediu (AEM) și a agențiilor și instituțiilor de cercetare existente ale Uniunii. Pentru a evita suprapunerea activităților, AEM asigură secretariatul ECCC, păstrând în același timp independența bugetară și administrativă a ECCC.

3.   
  Membrii ECCC sunt numiți pentru un mandat de cinci ani, reînnoibil o singură dată. ECCC este compus dintr-un comitet științific de maximum 15 experți cu experiență, care asigură o gamă completă de competențe necesare pentru activitățile enumerate la alineatul (4). Comitetul științific este responsabil în mod independent de elaborarea avizelor științifice ale ECCC.

4.   
  Printre activitățile comitetului științific se numără următoarele:

(a)

să evalueze coerența traiectoriilor existente și propuse ale Uniunii, a bugetului pentru reducerea gazelor cu efect de seră și a obiectivelor climatice în raport cu angajamentele Uniunii și cele internaționale privind schimbările climatice;

să evalueze coerența traiectoriilor existente și propuse ale Uniunii, a bugetului pentru reducerea gazelor cu efect de seră și a obiectivelor climatice în raport cu angajamentele Uniunii și cele internaționale privind schimbările climatice;

| (b) | să evalueze care este probabilitatea de a realiza neutralitatea climatică prin intermediul măsurilor existente și al celor planificate, fără a se depăși bugetul Uniunii alocat reducerii cantității de gaze cu efect de seră; |
| --- | --- |

(b)

să evalueze care este probabilitatea de a realiza neutralitatea climatică prin intermediul măsurilor existente și al celor planificate, fără a se depăși bugetul Uniunii alocat reducerii cantității de gaze cu efect de seră;

să evalueze care este probabilitatea de a realiza neutralitatea climatică prin intermediul măsurilor existente și al celor planificate, fără a se depăși bugetul Uniunii alocat reducerii cantității de gaze cu efect de seră;

| (c) | să evalueze coerența măsurilor Uniunii de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră în raport cu obiectivele stabilite la articolul 2; |
| --- | --- |

(c)

să evalueze coerența măsurilor Uniunii de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră în raport cu obiectivele stabilite la articolul 2;

să evalueze coerența măsurilor Uniunii de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră în raport cu obiectivele stabilite la articolul 2;

| (d) | să identifice acțiunile și oportunitățile de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră și de creștere a potențialului de sechestrare a carbonului; și |
| --- | --- |

(d)

să identifice acțiunile și oportunitățile de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră și de creștere a potențialului de sechestrare a carbonului; și

să identifice acțiunile și oportunitățile de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră și de creștere a potențialului de sechestrare a carbonului; și

| (e) | să identifice consecințele lipsei de acțiune și ale acțiunilor insuficiente. |
| --- | --- |

(e)

să identifice consecințele lipsei de acțiune și ale acțiunilor insuficiente.

să identifice consecințele lipsei de acțiune și ale acțiunilor insuficiente.

5.   
  În desfășurarea activităților menționate la alineatul (4), ECCC asigură consultarea adecvată cu organismele naționale independente consultative pe probleme climatice.

6.   
  Activitatea comitetului științific este sprijinită de un consiliu de administrație. Consiliul de administrație este format din câte un membru din fiecare organism național independent consultativ pe probleme climatice, notificat Comisiei potrivit alineatului (1), din doi reprezentanți selectați de Comisie, din doi reprezentanți selectați de Parlamentul European și din președintele secretariatului, care este numit de către AEM.

Consiliul de administrație se reunește de două ori pe an și este responsabil de trasarea și monitorizarea activităților ECCC. Parlamentul European și Consiliul numesc consiliul de administrație de comun acord, pe baza unei propuneri a Comisiei. Președintele consiliului de administrație este ales dintre membrii săi.

Consiliul de administrație se reunește de două ori pe an și este responsabil de trasarea și monitorizarea activităților ECCC. Parlamentul European și Consiliul numesc consiliul de administrație de comun acord, pe baza unei propuneri a Comisiei. Președintele consiliului de administrație este ales dintre membrii săi.

Consiliul de administrație are următoarele responsabilități:

Consiliul de administrație are următoarele responsabilități:

| (a) | să adopte programul anual de lucru, la propunerea comitetului științific, și să se asigure că acesta este concordant cu mandatul ECCC; |
| --- | --- |

(a)

să adopte programul anual de lucru, la propunerea comitetului științific, și să se asigure că acesta este concordant cu mandatul ECCC;

să adopte programul anual de lucru, la propunerea comitetului științific, și să se asigure că acesta este concordant cu mandatul ECCC;

| (b) | să numească membrii comitetului științific, asigurându-se că componența comitetului științific oferă gama de competențe necesare pentru activitățile incluse în programul de lucru; |
| --- | --- |

(b)

să numească membrii comitetului științific, asigurându-se că componența comitetului științific oferă gama de competențe necesare pentru activitățile incluse în programul de lucru;

să numească membrii comitetului științific, asigurându-se că componența comitetului științific oferă gama de competențe necesare pentru activitățile incluse în programul de lucru;

| (c) | să aprobe bugetul ECCC; și |
| --- | --- |

(c)

să aprobe bugetul ECCC; și

să aprobe bugetul ECCC; și

| (d) | să asigure coordonarea cu organismele naționale consultative pe probleme climatice. |
| --- | --- |

(d)

să asigure coordonarea cu organismele naționale consultative pe probleme climatice.

să asigure coordonarea cu organismele naționale consultative pe probleme climatice.

7.   
  Membrii comitetului științific sunt desemnați în mod personal de către consiliul de administrație. Președintele comitetului științific este ales dintre membrii săi. Comitetul științific își adoptă, cu o majoritate de două treimi, normele de procedură, care îi garantează independența și autonomia științifică depline.

Candidații pentru a deveni membri ai comitetului științific sunt aleși printr-un proces deschis de evaluare. Experiența profesională a candidaților pentru comitetul științific care îndeplinesc criteriile de eligibilitate stabilite în anunț face obiectul unei evaluări comparative, bazate pe următoarele criterii de selecție:

Candidații pentru a deveni membri ai comitetului științific sunt aleși printr-un proces deschis de evaluare. Experiența profesională a candidaților pentru comitetul științific care îndeplinesc criteriile de eligibilitate stabilite în anunț face obiectul unei evaluări comparative, bazate pe următoarele criterii de selecție:

| (a) | excelență științifică; |
| --- | --- |

(a)

excelență științifică;

excelență științifică;

| (b) | experiență în realizarea de evaluări științifice și/sau furnizarea de consultanță științifică în domeniile de expertiză; |
| --- | --- |

(b)

experiență în realizarea de evaluări științifice și/sau furnizarea de consultanță științifică în domeniile de expertiză;

experiență în realizarea de evaluări științifice și/sau furnizarea de consultanță științifică în domeniile de expertiză;

| (c) | expertiză amplă în domeniul climei și al științelor mediului sau în alte domenii științifice relevante pentru realizarea obiectivelor Uniunii în domeniul climei; |
| --- | --- |

(c)

expertiză amplă în domeniul climei și al științelor mediului sau în alte domenii științifice relevante pentru realizarea obiectivelor Uniunii în domeniul climei;

expertiză amplă în domeniul climei și al științelor mediului sau în alte domenii științifice relevante pentru realizarea obiectivelor Uniunii în domeniul climei;

| (d) | experiență în activități științifice inter pares; |
| --- | --- |

(d)

experiență în activități științifice inter pares;

experiență în activități științifice inter pares;

| (e) | experiență profesională într-un mediu interdisciplinar și într-un context internațional. |
| --- | --- |

(e)

experiență profesională într-un mediu interdisciplinar și într-un context internațional.

experiență profesională într-un mediu interdisciplinar și într-un context internațional.

Componența comitetului științific asigură echilibrul de gen, disciplinar și al expertizei sectoriale, precum și al distribuției regionale.

Componența comitetului științific asigură echilibrul de gen, disciplinar și al expertizei sectoriale, precum și al distribuției regionale.

8.   
  ECCC comunică anual Comisiei, Parlamentului European și Consiliului constatările sale, în conformitate cu alineatul (4). Atunci când este necesar, ECCC face recomandări Comisiei pentru a asigura îndeplinirea obiectivelor prezentului regulament. ECCC garantează că acționează în deplină transparență și că rapoartele sale sunt făcute publice. Comisia analizează rapoartele și recomandările și transmite ECCC un răspuns oficial, în cel mult trei luni de la primirea acestora. Răspunsul la aceste rapoarte și recomandări se face public.

Amendamentele 77, 123 și 145

Amendamentele 77, 123 și 145

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 3

Articolul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Articolul 3 | Articolul 3 |
| Traiectoria de urmat în vederea realizării neutralității climatice | Traiectoria de urmat în vederea realizării neutralității climatice |
| 1.   
  Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 9
  pentru
  a completa prezentul regulament prin stabilirea,
  la nivelul Uniunii, a 
  unei traiectorii care să permită atingerea până în 2050 a obiectivului neutralității climatice prevăzut
  la articolul 2 alineatul (
  1
  ). În
  cel mult șase luni de la fiecare evaluare
  la
  nivel global menționată la articolul 14 din Acordul de la Paris, Comisia revizuiește traiectoria
  . | 1.   
  Până la data de 31 mai 2023, Comisia evaluează opțiunile
  pentru
  stabilirea unei traiectorii orientative
  la nivelul Uniunii
  pentru
  a 
  atinge obiectivul stabilit
  la articolul 2 alineatul (1)
  , pornind de la obiectivul climatic al Uniunii pentru 2030, menționat la articolul 2a alineatul
  (
  1
  )
  , și luând
  în
  considerare obiectivul climatic intermediar obligatoriu pentru 2040 menționat
  la
  articolul 2 alineatul (2b), și prezintă, dacă este cazul, o propunere legislativă în acest sens
  . |
| | 1a.
     
  După stabilirea traiectoriei menționate la alineatul (1), Comisia revizuiește această traiectorie în termen de cel mult șase luni de la fiecare evaluare la nivel global menționată la articolul 14 din Acordul de la Paris, începând cu evaluarea globală din 2028. Comisia prezintă o propunere legislativă de ajustare a traiectoriei, în cazul în care, în urma revizuirii, consideră că o astfel de ajustare este adecvată. |
| 2.   
  Traiectoria începe
  cu
  obiectivul
  Uniunii
  pentru 2030 privind clima menționat la articolul 2a alineatul (1)
  . | 2.   
  Atunci când prezintă propuneri legislative pentru stabilirea unei traiectorii în conformitate
  cu
  alineatul (1), Comisia ia în calcul bugetul
  Uniunii
  destinat reducerii gazelor cu efect de seră, stabilind cantitatea totală rămasă de emisii de gaze cu efect de seră ca echivalent CO

  2

  care ar mai putea fi emisă până în 2050 cel mai târziu, fără a pune în pericol angajamentele asumate de Uniune în temeiul Acordului de la Paris
  . |
| | 2a.
     
  Comisia stabilește, printr-un raport, bugetul Uniunii destinat reducerii gazelor cu efect de seră și transmite acest raport Parlamentului și Consiliului până la 31 decembrie 2021. Comisia face publice raportul respectiv și metodologia care stă la baza sa. |
| 3.   Atunci când
  stabilește o traiectorie
  în conformitate cu
  alineatul
  (1), Comisia
  ia în considerare
  următoarele
  aspecte
  : | 3.   Atunci când
  prezintă propuneri legislative de stabilire sau ajustare a traiectoriei
  în conformitate cu
  alineatele
  (1)
  și respectiv (1a)
  , Comisia
  ține seama de
  următoarele
  criterii
  : |
| | (-a) | cele mai bune și cele mai recente dovezi științifice disponibile, inclusiv cele mai recente rapoarte ale IPCC, IPBES, ECCC, dacă este posibil, ale organismelor independente ale statelor membre consultative pe probleme climatice; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Articolul 3

Articolul 3

Traiectoria de urmat în vederea realizării neutralității climatice

Traiectoria de urmat în vederea realizării neutralității climatice

1.   
  Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 9
  pentru
  a completa prezentul regulament prin stabilirea,
  la nivelul Uniunii, a 
  unei traiectorii care să permită atingerea până în 2050 a obiectivului neutralității climatice prevăzut
  la articolul 2 alineatul (
  1
  ). În
  cel mult șase luni de la fiecare evaluare
  la
  nivel global menționată la articolul 14 din Acordul de la Paris, Comisia revizuiește traiectoria
  .

1.   
  Până la data de 31 mai 2023, Comisia evaluează opțiunile
  pentru
  stabilirea unei traiectorii orientative
  la nivelul Uniunii
  pentru
  a 
  atinge obiectivul stabilit
  la articolul 2 alineatul (1)
  , pornind de la obiectivul climatic al Uniunii pentru 2030, menționat la articolul 2a alineatul
  (
  1
  )
  , și luând
  în
  considerare obiectivul climatic intermediar obligatoriu pentru 2040 menționat
  la
  articolul 2 alineatul (2b), și prezintă, dacă este cazul, o propunere legislativă în acest sens
  .

1a.
     
  După stabilirea traiectoriei menționate la alineatul (1), Comisia revizuiește această traiectorie în termen de cel mult șase luni de la fiecare evaluare la nivel global menționată la articolul 14 din Acordul de la Paris, începând cu evaluarea globală din 2028. Comisia prezintă o propunere legislativă de ajustare a traiectoriei, în cazul în care, în urma revizuirii, consideră că o astfel de ajustare este adecvată.

2.   
  Traiectoria începe
  cu
  obiectivul
  Uniunii
  pentru 2030 privind clima menționat la articolul 2a alineatul (1)
  .

2.   
  Atunci când prezintă propuneri legislative pentru stabilirea unei traiectorii în conformitate
  cu
  alineatul (1), Comisia ia în calcul bugetul
  Uniunii
  destinat reducerii gazelor cu efect de seră, stabilind cantitatea totală rămasă de emisii de gaze cu efect de seră ca echivalent CO

  2

  care ar mai putea fi emisă până în 2050 cel mai târziu, fără a pune în pericol angajamentele asumate de Uniune în temeiul Acordului de la Paris
  .

2a.
     
  Comisia stabilește, printr-un raport, bugetul Uniunii destinat reducerii gazelor cu efect de seră și transmite acest raport Parlamentului și Consiliului până la 31 decembrie 2021. Comisia face publice raportul respectiv și metodologia care stă la baza sa.

3.   Atunci când
  stabilește o traiectorie
  în conformitate cu
  alineatul
  (1), Comisia
  ia în considerare
  următoarele
  aspecte
  :

3.   Atunci când
  prezintă propuneri legislative de stabilire sau ajustare a traiectoriei
  în conformitate cu
  alineatele
  (1)
  și respectiv (1a)
  , Comisia
  ține seama de
  următoarele
  criterii
  :

(-a)

(-a)

cele mai bune și cele mai recente dovezi științifice disponibile, inclusiv cele mai recente rapoarte ale IPCC, IPBES, ECCC, dacă este posibil, ale organismelor independente ale statelor membre consultative pe probleme climatice;

cele mai bune și cele mai recente dovezi științifice disponibile, inclusiv cele mai recente rapoarte ale IPCC, IPBES, ECCC, dacă este posibil, ale organismelor independente ale statelor membre consultative pe probleme climatice;

| (-aa) | costurile de ordin social, economic și de mediu ale lipsei de acțiune sau ale acțiunii insuficiente; |
| --- | --- |

(-aa)

(-aa)

costurile de ordin social, economic și de mediu ale lipsei de acțiune sau ale acțiunii insuficiente;

costurile de ordin social, economic și de mediu ale lipsei de acțiune sau ale acțiunii insuficiente;

| (-ab) | necesitatea de a asigura o tranziție justă și echitabilă din punct de vedere social pentru toți; |
| --- | --- |

(-ab)

(-ab)

necesitatea de a asigura o tranziție justă și echitabilă din punct de vedere social pentru toți;

necesitatea de a asigura o tranziție justă și echitabilă din punct de vedere social pentru toți;

| (a) | rentabilitatea și eficiența economică; |
| --- | --- |

(a)

rentabilitatea și eficiența economică;

rentabilitatea și eficiența economică;

| (b) | competitivitatea economiei Uniunii; |
| --- | --- |

(b)

competitivitatea economiei Uniunii;

| (b) | competitivitatea economiei Uniunii
  , în special a IMM-urilor și a sectoarelor care sunt cele mai expuse la relocarea emisiilor de carbon
  ; |
| --- | --- |

(b)

competitivitatea economiei Uniunii
  , în special a IMM-urilor și a sectoarelor care sunt cele mai expuse la relocarea emisiilor de carbon
  ;

, în special a IMM-urilor și a sectoarelor care sunt cele mai expuse la relocarea emisiilor de carbon

| (ba) | amprenta de carbon a produselor finite și a consumului din Uniune; |
| --- | --- |

(ba)

amprenta de carbon a produselor finite și a consumului din Uniune;

amprenta de carbon a produselor finite și a consumului din Uniune;

| (c) | cele mai bune tehnologii disponibile |
| --- | --- |

(c)

cele mai bune tehnologii disponibile

| (c) | cele mai bune tehnologii disponibile
  , eficiente din punctul de vedere al costurilor, sigure și scalabile, respectând conceptul de neutralitate tehnologică și evitând posibilul efect de blocare; |
| --- | --- |

(c)

cele mai bune tehnologii disponibile
  , eficiente din punctul de vedere al costurilor, sigure și scalabile, respectând conceptul de neutralitate tehnologică și evitând posibilul efect de blocare;

, eficiente din punctul de vedere al costurilor, sigure și scalabile, respectând conceptul de neutralitate tehnologică și evitând posibilul efect de blocare;

| (d) | eficiența energetică, accesibilitatea energiei
  din punctul de vedere al prețului
  și securitatea aprovizionării; |
| --- | --- |

(d)

eficiența energetică, accesibilitatea energiei
  din punctul de vedere al prețului
  și securitatea aprovizionării;

din punctul de vedere al prețului

| (d) | eficiența energetică
  și principiul „eficiența energetică pe primul loc”
  , accesibilitatea energiei
  , reducerea sărăciei energetice
  și securitatea aprovizionării; |
| --- | --- |

(d)

eficiența energetică
  și principiul „eficiența energetică pe primul loc”
  , accesibilitatea energiei
  , reducerea sărăciei energetice
  și securitatea aprovizionării;

și principiul „eficiența energetică pe primul loc”

, reducerea sărăciei energetice

| (da) | necesitatea de a elimina treptat combustibilii fosili și de a asigura înlocuirea acestora prin energie, materiale și produse fabricate sustenabil din surse regenerabile; |
| --- | --- |

(da)

necesitatea de a elimina treptat combustibilii fosili și de a asigura înlocuirea acestora prin energie, materiale și produse fabricate sustenabil din surse regenerabile;

necesitatea de a elimina treptat combustibilii fosili și de a asigura înlocuirea acestora prin energie, materiale și produse fabricate sustenabil din surse regenerabile;

| (e) | echitatea și solidaritatea între statele membre și în interiorul acestora; |
| --- | --- |

(e)

echitatea și solidaritatea între statele membre și în interiorul acestora;

| (e) | echitatea și solidaritatea între statele membre și
  între regiuni și
  în interiorul acestora; |
| --- | --- |

(e)

echitatea și solidaritatea între statele membre și
  între regiuni și
  în interiorul acestora;

între regiuni și

| (f) | necesitatea de a asigura eficacitatea de mediu și o evoluție graduală în timp; |
| --- | --- |

(f)

necesitatea de a asigura eficacitatea de mediu și o evoluție graduală în timp;

| (f) | necesitatea de a asigura eficacitatea de mediu și o evoluție graduală în timp; |
| --- | --- |

(f)

necesitatea de a asigura eficacitatea de mediu și o evoluție graduală în timp;

| (fa) | necesitatea de a asigura sustenabilitatea mediului, inclusiv necesitatea de a aborda criza biodiversității, restabilind în același timp ecosistemele degradate, și de a preveni deteriorarea ireversibilă a ecosistemelor, pentru a atinge obiectivele Uniunii în materie de biodiversitate; |
| --- | --- |

(fa)

necesitatea de a asigura sustenabilitatea mediului, inclusiv necesitatea de a aborda criza biodiversității, restabilind în același timp ecosistemele degradate, și de a preveni deteriorarea ireversibilă a ecosistemelor, pentru a atinge obiectivele Uniunii în materie de biodiversitate;

necesitatea de a asigura sustenabilitatea mediului, inclusiv necesitatea de a aborda criza biodiversității, restabilind în același timp ecosistemele degradate, și de a preveni deteriorarea ireversibilă a ecosistemelor, pentru a atinge obiectivele Uniunii în materie de biodiversitate;

| (fb) | asigurarea unor absorbanți naturali stabili, de lungă durată și eficienți din punct de vedere climatic în timp; |
| --- | --- |

(fb)

asigurarea unor absorbanți naturali stabili, de lungă durată și eficienți din punct de vedere climatic în timp;

asigurarea unor absorbanți naturali stabili, de lungă durată și eficienți din punct de vedere climatic în timp;

| (g) | necesitățile și oportunitățile în materie de investiții; |
| --- | --- |

(g)

necesitățile și oportunitățile în materie de investiții;

| (g) | necesitățile și oportunitățile în materie de investiții
  pentru inovare care sunt în concordanță cu Regulamentul (UE) 2020/... [Regulamentul privind taxonomia], ținând seama, în același timp, de riscul de depreciere a activelor. |
| --- | --- |

(g)

necesitățile și oportunitățile în materie de investiții
  pentru inovare care sunt în concordanță cu Regulamentul (UE) 2020/... [Regulamentul privind taxonomia], ținând seama, în același timp, de riscul de depreciere a activelor.

pentru inovare care sunt în concordanță cu Regulamentul (UE) 2020/... [Regulamentul privind taxonomia], ținând seama, în același timp, de riscul de depreciere a activelor.

| (h) | necesitatea de a asigura o tranziție justă și echitabilă din punct de vedere social; |
| --- | --- |

(h)

necesitatea de a asigura o tranziție justă și echitabilă din punct de vedere social;

necesitatea de a asigura o tranziție justă și echitabilă din punct de vedere social;

| (i) | evoluțiile internaționale și eforturile întreprinse pentru îndeplinirea obiectivelor pe termen lung ale Acordului de la Paris și a obiectivului final al Convenției-cadru a Organizației Națiunilor Unite privind schimbările climatice; |
| --- | --- |

(i)

evoluțiile internaționale și eforturile întreprinse pentru îndeplinirea obiectivelor pe termen lung ale Acordului de la Paris și a obiectivului final al Convenției-cadru a Organizației Națiunilor Unite privind schimbările climatice;

evoluțiile internaționale și eforturile întreprinse pentru îndeplinirea obiectivelor pe termen lung ale Acordului de la Paris și a obiectivului final al Convenției-cadru a Organizației Națiunilor Unite privind schimbările climatice;

| (j) | cele mai bune și cele mai recente dovezi științifice disponibile, inclusiv cele mai recente rapoarte ale IPCC. |
| --- | --- |

(j)

cele mai bune și cele mai recente dovezi științifice disponibile, inclusiv cele mai recente rapoarte ale IPCC.

cele mai bune și cele mai recente dovezi științifice disponibile, inclusiv cele mai recente rapoarte ale IPCC.

3a.
     
  Până la... [1 an de la intrarea în vigoare a prezentului regulament], Comisia prezintă, în urma unui dialog aprofundat cu toate părțile interesate relevante dintr-un sector relevant, o foaie de parcurs sectorială privind decarbonizarea în vederea atingerii neutralității climatice până cel târziu în 2050 pentru sectorul în cauză.

Amendamentele 78 și 146

Amendamentele 78 și 146

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 4

Articolul 4

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Articolul 4 | Articolul 4 |
| Adaptarea la schimbările climatice | Adaptarea la schimbările climatice |
| | -1a.
     
  Până la 31 ianuarie 2021 și ulterior o dată la cinci ani, Comisia adoptă o strategie actualizată a UE privind adaptarea la schimbările climatice. Strategia actualizată a UE urmărește să garanteze că politicile de adaptare sunt considerate prioritare, integrate și puse în aplicare în mod coerent în cadrul politicilor Uniunii, al angajamentelor internaționale, al acordurilor comerciale și al parteneriatelor internaționale. |
| 1.   Instituțiile relevante ale Uniunii și statele membre
  trebuie să asigure
  progrese continue în ceea ce privește sporirea capacității de adaptare, consolidarea rezilienței și reducerea vulnerabilității la schimbările climatice, în conformitate cu articolul 7 din Acordul de la Paris. | 1.   Instituțiile relevante ale Uniunii și statele membre
  depun eforturi pentru a îndeplini obiectivele naționale și ale Uniunii privind adaptarea la schimbările climatice, astfel cum sunt prevăzute în Strategia UE privind adaptarea la schimbările climatice, și asigură
  progrese continue în ceea ce privește sporirea capacității de adaptare, consolidarea rezilienței și reducerea vulnerabilității la schimbările climatice,
  inclusiv pentru ecosistemele marine și terestre,
  în conformitate cu articolul 7 din Acordul de la Paris
  , și integrează adaptarea în politicile și acțiunile socioeconomice și de mediu relevante. Acestea se concentrează, în special, asupra populațiilor și sectoarelor celor mai vulnerabile și mai afectate, identifică deficiențele în acest sens, în consultare cu societatea civilă, și pun în aplicare măsurile corective
  . |
| 2.   
  Statele membre trebuie să elaboreze
  și
  să pună
  în aplicare strategii și planuri de adaptare care să includă cadre cuprinzătoare de gestionare a riscurilor, pe baza unor scenarii de referință
  solide
  privind clima și vulnerabilitatea și a unor evaluări ale progreselor înregistrate. | 2.   
  Până la 31 decembrie 2021
  și
  ulterior o dată la cinci ani, statele membre adoptă și pun
  în aplicare strategii și planuri de adaptare
  la nivel național și regional
  care să includă cadre
  locale
  cuprinzătoare de gestionare a riscurilor,
  ținând seama de necesitățile și caracteristicile locale,
  pe baza unor scenarii de referință
  și a unor indicatori solizi
  privind clima și vulnerabilitatea și a unor evaluări ale progreselor înregistrate
  , ghidându-se după cele mai bune dovezi științifice actualizate disponibile. Aceste strategii și planuri includ măsuri aliniate la obiectivele naționale și ale Uniunii în materie de adaptare la schimbările climatice. Aceste strategii iau în considerare în special grupurile, comunitățile și ecosistemele vulnerabile și afectate și includ măsuri de gestionare, refacere și protecție a ecosistemelor marine și terestre pentru sporirea rezilienței acestora. În strategiile lor, statele membre țin seama de vulnerabilitatea deosebită a agriculturii și a sistemelor alimentare, de securitatea alimentară și promovează soluțiile bazate pe natură și adaptarea bazată pe ecosisteme
  . |
| | 2a.
     
  Comisia le solicită beneficiarilor instrumentelor financiare ale Uniunii, inclusiv în cazul proiectelor sprijinite de Banca Europeană de Investiții, să efectueze un test de rezistență privind adaptarea la schimbările climatice pentru proiectele care sunt considerate deosebit de vulnerabile la impactul schimbărilor climatice. Până la... [șase luni de la intrarea în vigoare a prezentului regulament], Comisia adoptă acte delegate pentru a completa prezentul regulament, care stabilesc criteriile detaliate pentru testul de rezistență, inclusiv lista sectoarelor, a proiectelor și a regiunilor în cauză, precum și pragul pentru cifra de afaceri a beneficiarilor, asigurându-se că nu sunt impuse sarcini administrative excesive. Comisia oferă beneficiarilor, pe baza Strategiei UE privind adaptarea la schimbările climatice și a datelor furnizate de Agenția Europeană de Mediu, îndrumări legate de modul în care pot alinia un proiect de investiții la cerințele privind adaptarea la efectele schimbărilor climatice. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Articolul 4

Articolul 4

Adaptarea la schimbările climatice

Adaptarea la schimbările climatice

-1a.
     
  Până la 31 ianuarie 2021 și ulterior o dată la cinci ani, Comisia adoptă o strategie actualizată a UE privind adaptarea la schimbările climatice. Strategia actualizată a UE urmărește să garanteze că politicile de adaptare sunt considerate prioritare, integrate și puse în aplicare în mod coerent în cadrul politicilor Uniunii, al angajamentelor internaționale, al acordurilor comerciale și al parteneriatelor internaționale.

1.   Instituțiile relevante ale Uniunii și statele membre
  trebuie să asigure
  progrese continue în ceea ce privește sporirea capacității de adaptare, consolidarea rezilienței și reducerea vulnerabilității la schimbările climatice, în conformitate cu articolul 7 din Acordul de la Paris.

1.   Instituțiile relevante ale Uniunii și statele membre
  depun eforturi pentru a îndeplini obiectivele naționale și ale Uniunii privind adaptarea la schimbările climatice, astfel cum sunt prevăzute în Strategia UE privind adaptarea la schimbările climatice, și asigură
  progrese continue în ceea ce privește sporirea capacității de adaptare, consolidarea rezilienței și reducerea vulnerabilității la schimbările climatice,
  inclusiv pentru ecosistemele marine și terestre,
  în conformitate cu articolul 7 din Acordul de la Paris
  , și integrează adaptarea în politicile și acțiunile socioeconomice și de mediu relevante. Acestea se concentrează, în special, asupra populațiilor și sectoarelor celor mai vulnerabile și mai afectate, identifică deficiențele în acest sens, în consultare cu societatea civilă, și pun în aplicare măsurile corective
  .

2.   
  Statele membre trebuie să elaboreze
  și
  să pună
  în aplicare strategii și planuri de adaptare care să includă cadre cuprinzătoare de gestionare a riscurilor, pe baza unor scenarii de referință
  solide
  privind clima și vulnerabilitatea și a unor evaluări ale progreselor înregistrate.

2.   
  Până la 31 decembrie 2021
  și
  ulterior o dată la cinci ani, statele membre adoptă și pun
  în aplicare strategii și planuri de adaptare
  la nivel național și regional
  care să includă cadre
  locale
  cuprinzătoare de gestionare a riscurilor,
  ținând seama de necesitățile și caracteristicile locale,
  pe baza unor scenarii de referință
  și a unor indicatori solizi
  privind clima și vulnerabilitatea și a unor evaluări ale progreselor înregistrate
  , ghidându-se după cele mai bune dovezi științifice actualizate disponibile. Aceste strategii și planuri includ măsuri aliniate la obiectivele naționale și ale Uniunii în materie de adaptare la schimbările climatice. Aceste strategii iau în considerare în special grupurile, comunitățile și ecosistemele vulnerabile și afectate și includ măsuri de gestionare, refacere și protecție a ecosistemelor marine și terestre pentru sporirea rezilienței acestora. În strategiile lor, statele membre țin seama de vulnerabilitatea deosebită a agriculturii și a sistemelor alimentare, de securitatea alimentară și promovează soluțiile bazate pe natură și adaptarea bazată pe ecosisteme
  .

2a.
     
  Comisia le solicită beneficiarilor instrumentelor financiare ale Uniunii, inclusiv în cazul proiectelor sprijinite de Banca Europeană de Investiții, să efectueze un test de rezistență privind adaptarea la schimbările climatice pentru proiectele care sunt considerate deosebit de vulnerabile la impactul schimbărilor climatice. Până la... [șase luni de la intrarea în vigoare a prezentului regulament], Comisia adoptă acte delegate pentru a completa prezentul regulament, care stabilesc criteriile detaliate pentru testul de rezistență, inclusiv lista sectoarelor, a proiectelor și a regiunilor în cauză, precum și pragul pentru cifra de afaceri a beneficiarilor, asigurându-se că nu sunt impuse sarcini administrative excesive. Comisia oferă beneficiarilor, pe baza Strategiei UE privind adaptarea la schimbările climatice și a datelor furnizate de Agenția Europeană de Mediu, îndrumări legate de modul în care pot alinia un proiect de investiții la cerințele privind adaptarea la efectele schimbărilor climatice.

Amendamentul 161

Amendamentul 161

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 4 a (nou)

Articolul 4 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Articolul 4a |
| | Coerența fluxurilor financiare cu parcursul către o societate rezilientă și neutră din punct de vedere climatic |
| | 1.   
  Instituțiile relevante ale Uniunii și statele membre asigură realizarea de progrese continue în ceea ce privește asigurarea coerenței fluxurilor de finanțare publice și private cu parcursul către o societate rezilientă și neutră din punct de vedere climatic, în conformitate cu articolul 2 alineatul (1) litera (c) din Acordul de la Paris, ținând cont de obiectivele climatice ale Uniunii menționate la articolul 2 din prezentul regulament. |
| | 2.   
  Până la 1 iunie 2021 și ulterior la intervale regulate, Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului, ca parte a evaluărilor menționate la articolul 5, un raport de evaluare a modului în care ar trebui modificată întreaga legislație relevantă a Uniunii, inclusiv cadrele financiare multianuale ale Uniunii și toate reglementările specifice referitoare la fonduri și instrumente din cadrul bugetului Uniunii, pentru a include dispoziții cu caracter obligatoriu și executoriu care să asigure coerența fluxurilor de finanțare publică și privată cu obiectivele Uniunii privind clima, prevăzute la articolul 2 din prezentul regulament. Evaluarea este însoțită de propuneri legislative, dacă este cazul. |
| | 3.   
  Comisia publică anual ce parte a cheltuielilor Uniunii se încadrează în categoriile taxonomice prevăzute în Regulamentul (UE) 2020/... [Regulamentul privind taxonomia]. |
| | 4.   
  Pentru îndeplinirea obiectivelor climatice ale Uniunii prevăzute la articolul 2, instituțiile Uniunii și toate statele membre elimină treptat toate subvențiile directe și indirecte pentru combustibilii fosili și mobilizează investiții sustenabile în consecință. Eliminarea treptată a acestor subvenții nu afectează eforturile de combatere a sărăciei energetice. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Articolul 4a

Articolul 4a

Coerența fluxurilor financiare cu parcursul către o societate rezilientă și neutră din punct de vedere climatic

Coerența fluxurilor financiare cu parcursul către o societate rezilientă și neutră din punct de vedere climatic

1.   
  Instituțiile relevante ale Uniunii și statele membre asigură realizarea de progrese continue în ceea ce privește asigurarea coerenței fluxurilor de finanțare publice și private cu parcursul către o societate rezilientă și neutră din punct de vedere climatic, în conformitate cu articolul 2 alineatul (1) litera (c) din Acordul de la Paris, ținând cont de obiectivele climatice ale Uniunii menționate la articolul 2 din prezentul regulament.

2.   
  Până la 1 iunie 2021 și ulterior la intervale regulate, Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului, ca parte a evaluărilor menționate la articolul 5, un raport de evaluare a modului în care ar trebui modificată întreaga legislație relevantă a Uniunii, inclusiv cadrele financiare multianuale ale Uniunii și toate reglementările specifice referitoare la fonduri și instrumente din cadrul bugetului Uniunii, pentru a include dispoziții cu caracter obligatoriu și executoriu care să asigure coerența fluxurilor de finanțare publică și privată cu obiectivele Uniunii privind clima, prevăzute la articolul 2 din prezentul regulament. Evaluarea este însoțită de propuneri legislative, dacă este cazul.

3.   
  Comisia publică anual ce parte a cheltuielilor Uniunii se încadrează în categoriile taxonomice prevăzute în Regulamentul (UE) 2020/... [Regulamentul privind taxonomia].

4.   
  Pentru îndeplinirea obiectivelor climatice ale Uniunii prevăzute la articolul 2, instituțiile Uniunii și toate statele membre elimină treptat toate subvențiile directe și indirecte pentru combustibilii fosili și mobilizează investiții sustenabile în consecință. Eliminarea treptată a acestor subvenții nu afectează eforturile de combatere a sărăciei energetice.

Amendamentul 80

Amendamentul 80

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 5

Articolul 5

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Articolul 5 | Articolul 5 |
| Evaluarea progreselor și a măsurilor Uniunii | Evaluarea progreselor și a măsurilor Uniunii |
| 1.   Pe lângă evaluarea prevăzută la articolul 29 alineatul (5) din Regulamentul (UE) 2018/1999, Comisia evaluează, până la 30 septembrie 2023 și, ulterior, o dată la
  5
   ani: | 1.   Pe lângă evaluarea prevăzută la articolul 29 alineatul (5) din Regulamentul (UE) 2018/1999, Comisia evaluează, până la 30 septembrie 2023 și, ulterior, o dată la
  2
   ani: |
| (a) | progresele colective realizate de toate statele membre în vederea realizării
  obiectivului neutralității climatice prevăzut
  la articolul 2
  alineatul (1)
  , astfel cum
  este exprimat
  prin traiectoria
  menționată
  la articolul 3 alineatul (1); |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Articolul 5

Articolul 5

Evaluarea progreselor și a măsurilor Uniunii

Evaluarea progreselor și a măsurilor Uniunii

1.   Pe lângă evaluarea prevăzută la articolul 29 alineatul (5) din Regulamentul (UE) 2018/1999, Comisia evaluează, până la 30 septembrie 2023 și, ulterior, o dată la
  5
   ani:

1.   Pe lângă evaluarea prevăzută la articolul 29 alineatul (5) din Regulamentul (UE) 2018/1999, Comisia evaluează, până la 30 septembrie 2023 și, ulterior, o dată la
  2
   ani:

(a)

progresele colective realizate de toate statele membre în vederea realizării
  obiectivului neutralității climatice prevăzut
  la articolul 2
  alineatul (1)
  , astfel cum
  este exprimat
  prin traiectoria
  menționată
  la articolul 3 alineatul (1);

obiectivului neutralității climatice prevăzut

alineatul (1)

este exprimat

menționată

| (a) | progresele
  realizate de fiecare stat membru și progresele
  colective realizate de toate statele membre în vederea realizării
  obiectivelor climatice ale Uniunii prevăzute
  la articolul 2, astfel cum
  sunt exprimate
  prin traiectoria
  care urmează să fie stabilită astfel cum se menționează
  la articolul 3 alineatul (1);
  dacă traiectoria nu este disponibilă, evaluarea se efectuează pe baza criteriilor prevăzute la articolul 3 alineatul (3) și a obiectivului climatic pentru 2030; |
| --- | --- |

(a)

progresele
  realizate de fiecare stat membru și progresele
  colective realizate de toate statele membre în vederea realizării
  obiectivelor climatice ale Uniunii prevăzute
  la articolul 2, astfel cum
  sunt exprimate
  prin traiectoria
  care urmează să fie stabilită astfel cum se menționează
  la articolul 3 alineatul (1);
  dacă traiectoria nu este disponibilă, evaluarea se efectuează pe baza criteriilor prevăzute la articolul 3 alineatul (3) și a obiectivului climatic pentru 2030;

realizate de fiecare stat membru și progresele

obiectivelor climatice ale Uniunii prevăzute

sunt exprimate

care urmează să fie stabilită astfel cum se menționează

dacă traiectoria nu este disponibilă, evaluarea se efectuează pe baza criteriilor prevăzute la articolul 3 alineatul (3) și a obiectivului climatic pentru 2030;

| (b) | progresele colective realizate de toate statele membre în ceea ce privește adaptarea, astfel cum se menționează la articolul 4. |
| --- | --- |

(b)

progresele colective realizate de toate statele membre în ceea ce privește adaptarea, astfel cum se menționează la articolul 4.

| (b) | progresele
  realizate de fiecare stat membru și progresele
  colective realizate de toate statele membre în ceea ce privește adaptarea, astfel cum se menționează la articolul 4. |
| --- | --- |

(b)

progresele
  realizate de fiecare stat membru și progresele
  colective realizate de toate statele membre în ceea ce privește adaptarea, astfel cum se menționează la articolul 4.

realizate de fiecare stat membru și progresele

Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului concluziile
  evaluării respective
  , împreună cu raportul privind starea uniunii energetice întocmit în anul calendaristic respectiv în conformitate cu articolul 35 din Regulamentul (UE) 2018/1999.

evaluării respective

Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului
  aceste evaluări și
  concluziile
  lor
  , împreună cu raportul privind starea uniunii energetice întocmit în anul calendaristic respectiv în conformitate cu articolul 35 din Regulamentul (UE) 2018/1999
  și le pune la dispoziția publicului
  .

aceste evaluări și

lor

și le pune la dispoziția publicului

2.   Până la 30 septembrie 2023 și, ulterior, o dată la
  5
  ani, Comisia revizuiește:

2.   Până la 30 septembrie 2023 și, ulterior, o dată la
  2
  ani, Comisia revizuiește:

| (a) | coerența măsurilor adoptate de Uniune
  cu obiectivul neutralității
  climatice
  prevăzut
  la articolul 2
  alineatul (1)
  , astfel cum
  este exprimat
  prin traiectoria
  menționată
  la articolul 3 alineatul (1); |
| --- | --- |

(a)

coerența măsurilor adoptate de Uniune
  cu obiectivul neutralității
  climatice
  prevăzut
  la articolul 2
  alineatul (1)
  , astfel cum
  este exprimat
  prin traiectoria
  menționată
  la articolul 3 alineatul (1);

cu obiectivul neutralității

prevăzut

alineatul (1)

este exprimat

menționată

| (a) | coerența măsurilor
  și politicilor
  adoptate de Uniune
  , inclusiv a legislației sectoriale, a acțiunii externe a Uniunii și a bugetului acesteia, cu obiectivele
  climatice
  ale Uniunii prevăzute
  la articolul 2, astfel cum
  sunt exprimate
  prin traiectoria
  care trebuie stabilită așa cum se menționează
  la articolul 3 alineatul (1);
  dacă traiectoria nu este disponibilă
  ,
  evaluarea se efectuează pe baza criteriilor prevăzute la articolul 3 alineatul (3) și a obiectivului climatic pentru 2030
  ; |
| --- | --- |

(a)

coerența măsurilor
  și politicilor
  adoptate de Uniune
  , inclusiv a legislației sectoriale, a acțiunii externe a Uniunii și a bugetului acesteia, cu obiectivele
  climatice
  ale Uniunii prevăzute
  la articolul 2, astfel cum
  sunt exprimate
  prin traiectoria
  care trebuie stabilită așa cum se menționează
  la articolul 3 alineatul (1);
  dacă traiectoria nu este disponibilă
  ,
  evaluarea se efectuează pe baza criteriilor prevăzute la articolul 3 alineatul (3) și a obiectivului climatic pentru 2030
  ;

și politicilor

, inclusiv a legislației sectoriale, a acțiunii externe a Uniunii și a bugetului acesteia, cu obiectivele

ale Uniunii prevăzute

sunt exprimate

care trebuie stabilită așa cum se menționează

dacă traiectoria nu este disponibilă

evaluarea se efectuează pe baza criteriilor prevăzute la articolul 3 alineatul (3) și a obiectivului climatic pentru 2030

| (b) | caracterul adecvat al măsurilor Uniunii menite să asigure realizarea de progrese în materie de adaptare, astfel cum se menționează la articolul 4. |
| --- | --- |

(b)

caracterul adecvat al măsurilor Uniunii menite să asigure realizarea de progrese în materie de adaptare, astfel cum se menționează la articolul 4.

| (b) | caracterul adecvat al măsurilor
  și politicilor
  Uniunii
  , inclusiv al legislației sectoriale, al acțiunii externe a Uniunii și al bugetului Uniunii,
  menite să asigure realizarea de progrese în materie de adaptare, astfel cum se menționează la articolul 4. |
| --- | --- |

(b)

caracterul adecvat al măsurilor
  și politicilor
  Uniunii
  , inclusiv al legislației sectoriale, al acțiunii externe a Uniunii și al bugetului Uniunii,
  menite să asigure realizarea de progrese în materie de adaptare, astfel cum se menționează la articolul 4.

și politicilor

, inclusiv al legislației sectoriale, al acțiunii externe a Uniunii și al bugetului Uniunii,

3.   În cazul în care, pe baza evaluării menționate la alineatele (1) și (2), Comisia constată că măsurile luate de Uniune nu sunt coerente cu
  obiectivul neutralității climatice prevăzut
  la articolul 2
  alineatul (1)
  sau sunt inadecvate în a asigura realizarea de progrese în materie de adaptare, astfel cum se menționează la articolul 4, sau că progresele înregistrate fie către
  obiectivul neutralității
  climatice, fie în materie de adaptare, astfel cum se menționează la articolul 4, sunt insuficiente, aceasta ia măsurile necesare în conformitate cu tratatele
  , revizuind, în același timp
  ,
  traiectoria menționată
  la articolul 3 alineatul
  (1)
  .

3.   În cazul în care, pe baza evaluării menționate la alineatele (1) și (2), Comisia constată că măsurile
  și politicile
  luate de Uniune nu sunt coerente cu
  obiectivele climatice ale Uniunii prevăzute
  la articolul 2 sau sunt inadecvate în a asigura realizarea de progrese în materie de adaptare, astfel cum se menționează la articolul 4, sau că progresele înregistrate fie către
  obiectivele
  climatice
  ale Uniunii prevăzute la articolul 2
  , fie în materie de adaptare, astfel cum se menționează la articolul 4, sunt insuficiente, aceasta ia măsurile necesare în conformitate cu tratatele
  pentru remedierea acestei lipse de coerență
  ,
  cât mai curând posibil sau cel târziu la revizuirea traiectoriei menționate
  la articolul 3 alineatul
  (1a)
  .

4.   Comisia evaluează
  înainte de adoptare orice
  proiect de măsură
  și orice propunere legislativă în lumina obiectivului neutralității
  climatice
  prevăzut
  la articolul 2
  alineatul (1)
  ,
  astfel cum este exprimat de traiectoria menționată la articolul 3 alineatul (1), include această analiză
  în orice evaluare a impactului care însoțește aceste măsuri sau propuneri
  și face public rezultatul evaluării respective la momentul adoptării.

4.   Comisia evaluează
  coerența oricărui
  proiect de măsură
  , inclusiv, dar nu numai, a oricărei propuneri legislative și bugetare, cu obiectivele
  climatice
  ale Uniunii prevăzute
  la articolul 2
  și aliniază proiectul de măsură cu aceste obiective înainte de adoptare. Analiza respectivă este inclusă
  în orice evaluare a impactului care însoțește aceste măsuri sau propuneri
  . După stabilirea traiectoriei menționate la articolul 3 alineatul (1) și a bugetului privind gazele cu efect de seră menționat la articolul 3 alineatul (2a), ele stau la baza evaluării. Comisia pune această evaluare și rezultatele sale direct la dispoziția publicului de îndată ce evaluarea este finalizată și, în orice caz, înainte de adoptarea măsurii sau a propunerii asociate.

4a.
     
  Comisia folosește evaluarea menționată la alineatul (4) pentru a promova schimbul de bune practici și pentru a identifica acțiuni care să contribuie la atingerea obiectivelor prezentului regulament.

Amendamentul 81

Amendamentul 81

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 6

Articolul 6

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Articolul 6 | Articolul 6 |
| Evaluarea măsurilor naționale | Evaluarea măsurilor naționale |
| 1.   Până la 30 septembrie 2023 și, ulterior, o dată la
  5
  ani, Comisia evaluează: | 1.   Până la 30 septembrie 2023 și, ulterior, o dată la
  2
  ani, Comisia evaluează: |
| (a) | coerența
  cu acest obiectiv a
  măsurilor naționale identificate, pe baza planurilor naționale privind energia și clima sau a rapoartelor intermediare bienale prezentate în conformitate cu Regulamentul (UE) 2018/1999, ca fiind relevante pentru îndeplinirea
  obiectivului neutralității climatice prevăzut
  la articolul 2
  alineatul (1)
  , astfel cum
  este exprimat
  de traiectoria
  menționată
  la articolul 3 alineatul (1); |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Articolul 6

Articolul 6

Evaluarea măsurilor naționale

Evaluarea măsurilor naționale

1.   Până la 30 septembrie 2023 și, ulterior, o dată la
  5
  ani, Comisia evaluează:

1.   Până la 30 septembrie 2023 și, ulterior, o dată la
  2
  ani, Comisia evaluează:

(a)

coerența
  cu acest obiectiv a
  măsurilor naționale identificate, pe baza planurilor naționale privind energia și clima sau a rapoartelor intermediare bienale prezentate în conformitate cu Regulamentul (UE) 2018/1999, ca fiind relevante pentru îndeplinirea
  obiectivului neutralității climatice prevăzut
  la articolul 2
  alineatul (1)
  , astfel cum
  este exprimat
  de traiectoria
  menționată
  la articolul 3 alineatul (1);

cu acest obiectiv a

obiectivului neutralității climatice prevăzut

alineatul (1)

este exprimat

menționată

| (a) | coerența măsurilor naționale identificate, pe baza planurilor naționale privind energia și clima
  , a strategiilor naționale pe termen lung
  sau a rapoartelor intermediare bienale prezentate în conformitate cu Regulamentul (UE) 2018/1999, ca fiind relevante pentru îndeplinirea
  obiectivelor climatice ale Uniunii prevăzute
  la articolul 2,
  cu aceste obiective,
  astfel cum
  sunt exprimate
  de traiectoria
  care trebuie stabilită astfel cum se menționează
  la articolul 3 alineatul (1);
  dacă traiectoria nu este disponibilă, evaluarea se efectuează pe baza criteriilor prevăzute la articolul 3 alineatul (3) și a obiectivului climatic pentru 2030; |
| --- | --- |

(a)

coerența măsurilor naționale identificate, pe baza planurilor naționale privind energia și clima
  , a strategiilor naționale pe termen lung
  sau a rapoartelor intermediare bienale prezentate în conformitate cu Regulamentul (UE) 2018/1999, ca fiind relevante pentru îndeplinirea
  obiectivelor climatice ale Uniunii prevăzute
  la articolul 2,
  cu aceste obiective,
  astfel cum
  sunt exprimate
  de traiectoria
  care trebuie stabilită astfel cum se menționează
  la articolul 3 alineatul (1);
  dacă traiectoria nu este disponibilă, evaluarea se efectuează pe baza criteriilor prevăzute la articolul 3 alineatul (3) și a obiectivului climatic pentru 2030;

, a strategiilor naționale pe termen lung

obiectivelor climatice ale Uniunii prevăzute

cu aceste obiective,

sunt exprimate

care trebuie stabilită astfel cum se menționează

dacă traiectoria nu este disponibilă, evaluarea se efectuează pe baza criteriilor prevăzute la articolul 3 alineatul (3) și a obiectivului climatic pentru 2030;

| (b) | caracterul adecvat
  al
  măsurilor naționale relevante menite să asigure realizarea de progrese în materie de adaptare, astfel cum se menționează la articolul 4. |
| --- | --- |

(b)

caracterul adecvat
  al
  măsurilor naționale relevante menite să asigure realizarea de progrese în materie de adaptare, astfel cum se menționează la articolul 4.

al

| (b) | caracterul adecvat
  și eficacitatea
  măsurilor naționale relevante menite să asigure realizarea de progrese în materie de adaptare, astfel cum se menționează la articolul 4. |
| --- | --- |

(b)

caracterul adecvat
  și eficacitatea
  măsurilor naționale relevante menite să asigure realizarea de progrese în materie de adaptare, astfel cum se menționează la articolul 4.

și eficacitatea

Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului
  concluziile evaluării respective
  , împreună cu raportul privind starea uniunii energetice întocmit în anul calendaristic respectiv în conformitate cu articolul 35 din Regulamentul (UE) 2018/1999.

concluziile evaluării respective

Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului
  aceste evaluări și concluziile lor
  , împreună cu raportul privind starea uniunii energetice întocmit în anul calendaristic respectiv în conformitate cu articolul 35 din Regulamentul (UE) 2018/1999
  și le pune la dispoziția publicului
  .

aceste evaluări și concluziile lor

și le pune la dispoziția publicului

2.   În cazul în care Comisia constată, ținând seama în mod corespunzător de progresele colective evaluate în conformitate cu articolul 5 alineatul (1), că măsurile luate de un stat membru nu sunt coerente cu
  acest obiectiv
  , astfel cum
  este exprimat
  prin traiectoria menționată la articolul 3 alineatul (1), sau sunt inadecvate pentru a asigura realizarea de progrese în materie de adaptare, astfel cum se menționează la articolul 4, aceasta
  poate adresa
  recomandări statului membru respectiv. Comisia pune aceste recomandări la dispoziția publicului.

2.   În cazul în care Comisia constată, ținând seama în mod corespunzător de progresele
  realizate de fiecare stat membru și de progresele
  colective evaluate în conformitate cu articolul 5 alineatul (1), că măsurile luate de un stat membru nu sunt coerente cu
  obiectivele climatice ale Uniunii
  , astfel cum
  sunt exprimate
  prin traiectoria menționată la articolul 3 alineatul (1)
  , odată ce traiectoria este stabilită
  , sau sunt inadecvate pentru a asigura realizarea de progrese în materie de adaptare, astfel cum se menționează la articolul 4, aceasta
  adresează
  recomandări statului membru respectiv. Comisia pune aceste recomandări la dispoziția publicului.

2b.
     
  Comisia include în recomandarea menționată la alineatul (2) de la prezentul articol propuneri care să asigure realizarea de progrese în materie de adaptare, astfel cum se menționează la articolul 4. Aceste propuneri pot include, după caz, un posibil sprijin suplimentar tehnic, în materie de inovare sau de know-how, financiar sau de altă natură.

3.   Atunci când se emite o recomandare în conformitate cu alineatul (2), se aplică următoarele principii:

3.   Atunci când se emite o recomandare în conformitate cu alineatul (2), se aplică următoarele principii:

| (a) | statul membru în cauză ține seama de recomandare în mod corespunzător, într-un spirit de solidaritate între statele membre și Uniune și între statele membre; |
| --- | --- |

(a)

statul membru în cauză ține seama de recomandare în mod corespunzător, într-un spirit de solidaritate între statele membre și Uniune și între statele membre;

| (a) | în termen de șase luni de la primirea recomandării,
  statul membru în cauză
  transmite Comisiei măsurile pe care intenționează să le adopte pentru a
  ține seama de recomandare în mod corespunzător, într-un spirit de solidaritate între statele membre și Uniune și între statele membre
  și în conformitate cu principiul cooperării sincere
  ; |
| --- | --- |

(a)

în termen de șase luni de la primirea recomandării,
  statul membru în cauză
  transmite Comisiei măsurile pe care intenționează să le adopte pentru a
  ține seama de recomandare în mod corespunzător, într-un spirit de solidaritate între statele membre și Uniune și între statele membre
  și în conformitate cu principiul cooperării sincere
  ;

în termen de șase luni de la primirea recomandării,

transmite Comisiei măsurile pe care intenționează să le adopte pentru a

și în conformitate cu principiul cooperării sincere

| (b) | statul membru în cauză prezintă, în
  primul său raport intermediar prezentat în conformitate cu articolul 17 din Regulamentul (UE) 2018/1999, în anul care urmează după anul în care a fost emisă recomandarea
  , modul în care a ținut seama în mod corespunzător de recomandare
  . Dacă statul membru în cauză decide să nu dea curs unei recomandări sau unei părți considerabile dintr-o recomandare, acesta trebuie să prezinte Comisiei o justificare
  ; |
| --- | --- |

(b)

statul membru în cauză prezintă, în
  primul său raport intermediar prezentat în conformitate cu articolul 17 din Regulamentul (UE) 2018/1999, în anul care urmează după anul în care a fost emisă recomandarea
  , modul în care a ținut seama în mod corespunzător de recomandare
  . Dacă statul membru în cauză decide să nu dea curs unei recomandări sau unei părți considerabile dintr-o recomandare, acesta trebuie să prezinte Comisiei o justificare
  ;

primul său raport intermediar prezentat în conformitate cu articolul 17 din Regulamentul (UE) 2018/1999, în anul care urmează după anul în care a fost emisă recomandarea

. Dacă statul membru în cauză decide să nu dea curs unei recomandări sau unei părți considerabile dintr-o recomandare, acesta trebuie să prezinte Comisiei o justificare

| (b) | statul membru în cauză prezintă, în
  termen de 18 luni de la primirea recomandării
  , modul în care a ținut seama în mod corespunzător de recomandare
  și măsurile adoptate ca răspuns; aceste informații sunt incluse în raportul intermediar prezentat în anul respectiv în conformitate cu articolul 17 din Regulamentul (UE) 2018/1999; |
| --- | --- |

(b)

statul membru în cauză prezintă, în
  termen de 18 luni de la primirea recomandării
  , modul în care a ținut seama în mod corespunzător de recomandare
  și măsurile adoptate ca răspuns; aceste informații sunt incluse în raportul intermediar prezentat în anul respectiv în conformitate cu articolul 17 din Regulamentul (UE) 2018/1999;

termen de 18 luni de la primirea recomandării

și măsurile adoptate ca răspuns; aceste informații sunt incluse în raportul intermediar prezentat în anul respectiv în conformitate cu articolul 17 din Regulamentul (UE) 2018/1999;

| (c) | recomandările ar trebui să fie complementare celor mai recente recomandări specifice fiecărei țări formulate în contextul semestrului european. |
| --- | --- |

(c)

recomandările ar trebui să fie complementare celor mai recente recomandări specifice fiecărei țări formulate în contextul semestrului european.

| (c) | recomandările ar trebui să fie complementare celor mai recente recomandări specifice fiecărei țări formulate în contextul semestrului european. |
| --- | --- |

(c)

recomandările ar trebui să fie complementare celor mai recente recomandări specifice fiecărei țări formulate în contextul semestrului european.

3a.
     
  În termen de trei luni de la transmiterea raportului intermediar menționat la alineatul (3) litera (b), Comisia evaluează dacă măsurile adoptate de statul membru în cauză abordează în mod adecvat aspectele evidențiate în recomandare. Evaluarea respectivă și rezultatele acesteia se publică la momentul adoptării sale.

Amendamentul 82

Amendamentul 82

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 7

Articolul 7

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Articolul 7 | Articolul 7 |
| Dispoziții comune privind evaluarea Comisiei | Dispoziții comune privind evaluarea Comisiei |
| 1.   În plus față de măsurile naționale menționate la articolul 6 alineatul (1) litera (a), Comisia își bazează evaluarea menționată la articolele 5 și 6 cel puțin pe următoarele elemente: | 1.   În plus față de măsurile naționale menționate la articolul 6 alineatul (1) litera (a), Comisia își bazează evaluarea menționată la articolele 5 și 6 cel puțin pe următoarele elemente: |
| (a) | informațiile transmise și raportate în temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Articolul 7

Articolul 7

Dispoziții comune privind evaluarea Comisiei

Dispoziții comune privind evaluarea Comisiei

1.   În plus față de măsurile naționale menționate la articolul 6 alineatul (1) litera (a), Comisia își bazează evaluarea menționată la articolele 5 și 6 cel puțin pe următoarele elemente:

1.   În plus față de măsurile naționale menționate la articolul 6 alineatul (1) litera (a), Comisia își bazează evaluarea menționată la articolele 5 și 6 cel puțin pe următoarele elemente:

(a)

informațiile transmise și raportate în temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999;

| (a) | informațiile transmise și raportate în temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999; |
| --- | --- |

(a)

informațiile transmise și raportate în temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999;

| (b) | rapoartele Agenției Europene de Mediu (AEM); |
| --- | --- |

(b)

rapoartele Agenției Europene de Mediu (AEM);

| (b) | rapoartele Agenției Europene de Mediu (AEM)
  și ale Centrului Comun de Cercetare (JRC)
  ; |
| --- | --- |

(b)

rapoartele Agenției Europene de Mediu (AEM)
  și ale Centrului Comun de Cercetare (JRC)
  ;

și ale Centrului Comun de Cercetare (JRC)

| (c) | statisticile și datele europene, inclusiv datele privind pagubele cauzate de efectele nefaste ale climei, dacă sunt disponibile; și |
| --- | --- |

(c)

statisticile și datele europene, inclusiv datele privind pagubele cauzate de efectele nefaste ale climei, dacă sunt disponibile; și

| (c) | statisticile și datele europene
  și globale
  , inclusiv datele privind pagubele
  observate și proiectate
  cauzate de efectele nefaste ale climei
  și estimări ale costurilor inacțiunii sau ale măsurilor întârziate
  , dacă sunt disponibile; și |
| --- | --- |

(c)

statisticile și datele europene
  și globale
  , inclusiv datele privind pagubele
  observate și proiectate
  cauzate de efectele nefaste ale climei
  și estimări ale costurilor inacțiunii sau ale măsurilor întârziate
  , dacă sunt disponibile; și

și globale

observate și proiectate

și estimări ale costurilor inacțiunii sau ale măsurilor întârziate

| (d) | cele mai bune dovezi științifice disponibile, inclusiv cele mai recente rapoarte ale IPCC; și |
| --- | --- |

(d)

cele mai bune dovezi științifice disponibile, inclusiv cele mai recente rapoarte ale IPCC; și

| (d) | cele mai bune
  și actuale
  dovezi științifice disponibile, inclusiv cele mai recente rapoarte ale IPCC
  , UNEP, IPBES, ECCC și, când este posibil, ale organismelor naționale independente de consiliere în domeniul climei ale statelor membre
  ; și |
| --- | --- |

(d)

cele mai bune
  și actuale
  dovezi științifice disponibile, inclusiv cele mai recente rapoarte ale IPCC
  , UNEP, IPBES, ECCC și, când este posibil, ale organismelor naționale independente de consiliere în domeniul climei ale statelor membre
  ; și

și actuale

, UNEP, IPBES, ECCC și, când este posibil, ale organismelor naționale independente de consiliere în domeniul climei ale statelor membre

| (e) | informații suplimentare cu privire la investițiile durabile din punctul de vedere al mediului, atât cele ale Uniunii, cât și cele ale statelor membre, în conformitate cu Regulamentul (UE) 2020/... (Regulamentul privind taxonomia). |
| --- | --- |

(e)

informații suplimentare cu privire la investițiile durabile din punctul de vedere al mediului, atât cele ale Uniunii, cât și cele ale statelor membre, în conformitate cu Regulamentul (UE) 2020/... (Regulamentul privind taxonomia).

| (e) | informații suplimentare cu privire la investițiile durabile din punctul de vedere al mediului, atât cele ale Uniunii, cât și cele ale statelor membre, în conformitate cu Regulamentul (UE) 2020/... (Regulamentul privind taxonomia). |
| --- | --- |

(e)

informații suplimentare cu privire la investițiile durabile din punctul de vedere al mediului, atât cele ale Uniunii, cât și cele ale statelor membre, în conformitate cu Regulamentul (UE) 2020/... (Regulamentul privind taxonomia).

2.   SEE sprijină Comisia în vederea pregătirii evaluării menționate la articolele 5 și 6, în conformitate cu programul său anual de lucru.

2.   SEE sprijină Comisia în vederea pregătirii evaluării menționate la articolele 5 și 6, în conformitate cu programul său anual de lucru.

Amendamentul 83

Amendamentul 83

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 8

Articolul 8

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Articolul 8 | Articolul 8 |
| Participarea publicului | Participarea publicului
  și transparența |
| Comisia trebuie să arate deschidere în relația cu toate componentele societății pentru a le oferi posibilitatea și mijloacele să contribuie activ la construirea unei societăți neutre din punct de vedere climatic și reziliente la schimbările climatice. Comisia trebuie să faciliteze un proces incluziv
  și
  accesibil la toate nivelurile, inclusiv la nivel național, regional și local, cu participarea partenerilor sociali, a cetățenilor și a societății civile, pentru schimbul de bune practici și pentru identificarea acțiunilor care contribuie la atingerea obiectivelor prezentului regulament. În plus, Comisia se poate baza, de asemenea, pe dialogurile pe mai multe niveluri pe tema climei și a energiei organizate de statele membre în conformitate cu articolul 11 din Regulamentul (UE) 2018/1999. | 1.   Comisia
  și statele membre
  trebuie să arate deschidere în relația cu toate componentele societății
  , inclusiv cu autoritățile locale și regionale,
  pentru a le oferi posibilitatea și mijloacele să contribuie activ la construirea unei societăți
  juste din punct de vedere social,
  neutre din punct de vedere climatic și reziliente la schimbările climatice
  , inclusiv prin pactul climatic european prevăzut la alineatul (2)
  . Comisia
  și statele membre
  trebuie să faciliteze un proces incluziv, accesibil
  și transparent
  la toate nivelurile, inclusiv la nivel național, regional și local, cu participarea partenerilor sociali
  , a mediului academic
  , a cetățenilor și a societății civile, pentru schimbul de bune practici și pentru identificarea acțiunilor care contribuie la atingerea obiectivelor prezentului regulament. În plus, Comisia se poate baza, de asemenea, pe dialogurile pe mai multe niveluri pe tema climei și a energiei organizate de statele membre în conformitate cu articolul 11 din Regulamentul (UE) 2018/1999. |
| | 2.   
  Comisia elaborează un pact climatic european pentru a implica cetățenii, partenerii sociali și părțile interesate în elaborarea politicilor climatice la nivelul Uniunii și pentru a promova dialogul și difuzarea informațiilor bazate pe știință despre schimbările climatice și despre aspectele sociale și legate de egalitatea de gen în această privință, precum și pentru a face schimb de cele mai bune practici pentru inițiative climatice. |
| | 3.   
  Atunci când iau măsuri pentru atingerea obiectivului de neutralitate climatică prevăzut la articolul 2 alineatul (1), statele membre se asigură că cetățenii, societatea civilă și partenerii sociali sunt informați și consultați pe parcursul procesului legislativ. În acest sens, statele membre acționează într-o manieră transparentă. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Articolul 8

Articolul 8

Participarea publicului

Participarea publicului
  și transparența

și transparența

Comisia trebuie să arate deschidere în relația cu toate componentele societății pentru a le oferi posibilitatea și mijloacele să contribuie activ la construirea unei societăți neutre din punct de vedere climatic și reziliente la schimbările climatice. Comisia trebuie să faciliteze un proces incluziv
  și
  accesibil la toate nivelurile, inclusiv la nivel național, regional și local, cu participarea partenerilor sociali, a cetățenilor și a societății civile, pentru schimbul de bune practici și pentru identificarea acțiunilor care contribuie la atingerea obiectivelor prezentului regulament. În plus, Comisia se poate baza, de asemenea, pe dialogurile pe mai multe niveluri pe tema climei și a energiei organizate de statele membre în conformitate cu articolul 11 din Regulamentul (UE) 2018/1999.

și

1.   Comisia
  și statele membre
  trebuie să arate deschidere în relația cu toate componentele societății
  , inclusiv cu autoritățile locale și regionale,
  pentru a le oferi posibilitatea și mijloacele să contribuie activ la construirea unei societăți
  juste din punct de vedere social,
  neutre din punct de vedere climatic și reziliente la schimbările climatice
  , inclusiv prin pactul climatic european prevăzut la alineatul (2)
  . Comisia
  și statele membre
  trebuie să faciliteze un proces incluziv, accesibil
  și transparent
  la toate nivelurile, inclusiv la nivel național, regional și local, cu participarea partenerilor sociali
  , a mediului academic
  , a cetățenilor și a societății civile, pentru schimbul de bune practici și pentru identificarea acțiunilor care contribuie la atingerea obiectivelor prezentului regulament. În plus, Comisia se poate baza, de asemenea, pe dialogurile pe mai multe niveluri pe tema climei și a energiei organizate de statele membre în conformitate cu articolul 11 din Regulamentul (UE) 2018/1999.

2.   
  Comisia elaborează un pact climatic european pentru a implica cetățenii, partenerii sociali și părțile interesate în elaborarea politicilor climatice la nivelul Uniunii și pentru a promova dialogul și difuzarea informațiilor bazate pe știință despre schimbările climatice și despre aspectele sociale și legate de egalitatea de gen în această privință, precum și pentru a face schimb de cele mai bune practici pentru inițiative climatice.

3.   
  Atunci când iau măsuri pentru atingerea obiectivului de neutralitate climatică prevăzut la articolul 2 alineatul (1), statele membre se asigură că cetățenii, societatea civilă și partenerii sociali sunt informați și consultați pe parcursul procesului legislativ. În acest sens, statele membre acționează într-o manieră transparentă.

Amendamentul 143

Amendamentul 143

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 8 a (nou)

Articolul 8 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Articolul 8a




  Uniunea pune capăt protecției investițiilor în combustibilii fosili în contextul modernizării Tratatului privind Carta energiei. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Articolul 8a

Uniunea pune capăt protecției investițiilor în combustibilii fosili în contextul modernizării Tratatului privind Carta energiei.

Amendamentele 84 și 175/rev

Amendamentele 84 și 175/rev

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 9

Articolul 9

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Articolul 9 | eliminat |
| Exercitarea competenței de a adopta acte delegate | |
| 1.   
  Competența de a adopta acte delegate menționată la articolul 3 alineatul (1) se conferă Comisiei în condițiile prevăzute la prezentul articol. | |
| 2.   
  Competența de a adopta acte delegate menționată la articolul 3 alineatul (1) se conferă Comisiei pe o perioadă nedeterminată începând de la ... [OP: intrarea în vigoare a prezentului regulament]. | |
| 3.   
  Delegarea de competențe menționată la articolul 3 alineatul (1) poate fi revocată oricând de Parlamentul European sau de Consiliu. O decizie de revocare pune capăt delegării competențelor specificate în decizia respectivă. Decizia produce efecte începând din ziua următoare publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau de la o dată ulterioară precizată în decizie. Decizia nu aduce atingere validității actelor delegate care sunt deja în vigoare. | |
| 4.   
  Înainte de adoptarea unui act delegat, Comisia consultă experții desemnați de fiecare stat membru în conformitate cu principiile prevăzute în Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferare. | |
| 5.   
  De îndată ce adoptă un act delegat, Comisia îl notifică simultan Parlamentului European și Consiliului. | |
| 6.   
  Un act delegat adoptat în temeiul articolului 3 intră în vigoare numai în cazul în care nici Parlamentul European și nici Consiliul nu au formulat obiecții în termen de două luni de la transmiterea acestuia către Parlamentul European și Consiliu sau în cazul în care, înaintea expirării termenului respectiv, Parlamentul European și Consiliul au informat Comisia că nu vor formula obiecții. Termenul respectiv se prelungește cu două luni la inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului. | |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Articolul 9

Articolul 9

eliminat

eliminat

Exercitarea competenței de a adopta acte delegate

Exercitarea competenței de a adopta acte delegate

1.   
  Competența de a adopta acte delegate menționată la articolul 3 alineatul (1) se conferă Comisiei în condițiile prevăzute la prezentul articol.

2.   
  Competența de a adopta acte delegate menționată la articolul 3 alineatul (1) se conferă Comisiei pe o perioadă nedeterminată începând de la ... [OP: intrarea în vigoare a prezentului regulament].

3.   
  Delegarea de competențe menționată la articolul 3 alineatul (1) poate fi revocată oricând de Parlamentul European sau de Consiliu. O decizie de revocare pune capăt delegării competențelor specificate în decizia respectivă. Decizia produce efecte începând din ziua următoare publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau de la o dată ulterioară precizată în decizie. Decizia nu aduce atingere validității actelor delegate care sunt deja în vigoare.

4.   
  Înainte de adoptarea unui act delegat, Comisia consultă experții desemnați de fiecare stat membru în conformitate cu principiile prevăzute în Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferare.

5.   
  De îndată ce adoptă un act delegat, Comisia îl notifică simultan Parlamentului European și Consiliului.

6.   
  Un act delegat adoptat în temeiul articolului 3 intră în vigoare numai în cazul în care nici Parlamentul European și nici Consiliul nu au formulat obiecții în termen de două luni de la transmiterea acestuia către Parlamentul European și Consiliu sau în cazul în care, înaintea expirării termenului respectiv, Parlamentul European și Consiliul au informat Comisia că nu vor formula obiecții. Termenul respectiv se prelungește cu două luni la inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului.

Amendamentul 85

Amendamentul 85

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 9 a (nou)

Articolul 9 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Articolul 9a




  Revizuirea




  În termen de șase luni de la fiecare evaluare la nivel global menționată la articolul 14 din Acordul de la Paris, Comisia efectuează o revizuire a tuturor elementelor prezentului regulament, ținând cont de cele mai bune și cele mai recente dovezi științifice disponibile, inclusiv de cele mai recente constatări și recomandări ale IPCC și ale ECCC, de evoluțiile și eforturile internaționale de limitare a creșterii temperaturii la 1,5  oC, și transmite Parlamentului European și Consiliului un raport, însoțit, după caz, de propuneri legislative. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Articolul 9a

Revizuirea

În termen de șase luni de la fiecare evaluare la nivel global menționată la articolul 14 din Acordul de la Paris, Comisia efectuează o revizuire a tuturor elementelor prezentului regulament, ținând cont de cele mai bune și cele mai recente dovezi științifice disponibile, inclusiv de cele mai recente constatări și recomandări ale IPCC și ale ECCC, de evoluțiile și eforturile internaționale de limitare a creșterii temperaturii la 1,5  oC, și transmite Parlamentului European și Consiliului un raport, însoțit, după caz, de propuneri legislative.

Amendamentul 86

Amendamentul 86

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 10 – paragraful 1 – punctul 1

Articolul 10 – paragraful 1 – punctul 1

Regulamentul (UE) 2018/1999

Articolul 1 – alineatul 1 – litera a

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (a) | punerea în aplicare a unor strategii și măsuri concepute pentru a îndeplini
  obiectivul
  Uniunii de
  realizare a neutralității
  climatice, astfel cum
  este prevăzut
  la articolul 2 din Regulamentul.../... [Legea climei],
  obiectivele și țintele uniunii energetice
  și, pentru prima perioadă de zece ani (2021 – 2030), obiectivele Uniunii privind energia și clima pentru 2030; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(a)

punerea în aplicare a unor strategii și măsuri concepute pentru a îndeplini
  obiectivul
  Uniunii de
  realizare a neutralității
  climatice, astfel cum
  este prevăzut
  la articolul 2 din Regulamentul.../... [Legea climei],
  obiectivele și țintele uniunii energetice
  și, pentru prima perioadă de zece ani (2021 – 2030), obiectivele Uniunii privind energia și clima pentru 2030;

obiectivul

realizare a neutralității

este prevăzut

obiectivele și țintele uniunii energetice

| (a) | punerea în aplicare a unor strategii și măsuri concepute pentru a îndeplini
  obiectivele și țintele
  uniunii
  energetice și angajamentele pe termen lung asumate
  de
  Uniune în legătură cu emisiile de gaze cu efect de seră în conformitate cu Acordul de la Paris, în special obiectivele
  climatice
  ale Uniunii
  , astfel cum
  sunt prevăzute
  la articolul 2 din Regulamentul.../... [Legea climei], și, pentru prima perioadă de zece ani (2021 – 2030), obiectivele Uniunii privind energia și clima pentru 2030; |
| --- | --- |

(a)

punerea în aplicare a unor strategii și măsuri concepute pentru a îndeplini
  obiectivele și țintele
  uniunii
  energetice și angajamentele pe termen lung asumate
  de
  Uniune în legătură cu emisiile de gaze cu efect de seră în conformitate cu Acordul de la Paris, în special obiectivele
  climatice
  ale Uniunii
  , astfel cum
  sunt prevăzute
  la articolul 2 din Regulamentul.../... [Legea climei], și, pentru prima perioadă de zece ani (2021 – 2030), obiectivele Uniunii privind energia și clima pentru 2030;

obiectivele și țintele

energetice și angajamentele pe termen lung asumate

Uniune în legătură cu emisiile de gaze cu efect de seră în conformitate cu Acordul de la Paris, în special obiectivele

ale Uniunii

sunt prevăzute

Amendamentul 87

Amendamentul 87

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 10 – paragraful 1 – punctul 2 a (nou)

Articolul 10 – paragraful 1 – punctul 2 a (nou)

Regulamentul (UE) 2018/1999

Articolul 2 – punctul 11

| Textul în vigoare | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 2a. | La articolul 2, punctul 11 se înlocuiește cu următorul text: |

Textul în vigoare

Textul în vigoare

Amendamentul

Amendamentul

2a.

2a.

La articolul 2, punctul 11 se înlocuiește cu următorul text:

| (11) | „obiectivele Uniunii privind energia și clima pentru 2030” înseamnă obiectivul obligatoriu la nivelul Uniunii de reducere internă
  cu cel puțin 40 % față de anul 1990
  a emisiilor de gaze cu efect de seră la nivelul întregii economii, care trebuie îndeplinit până în 2030, obiectivul obligatoriu la nivelul Uniunii privind
  o pondere de cel puțin 32 % a
  energiei din surse regenerabile consumate în Uniune în anul 2030, obiectivul principal la nivelul Uniunii de îmbunătățire
  cu cel puțin 32,5  %
  a eficienței energetice în 2030 și obiectivul de 15 % privind interconectarea rețelelor electrice pentru 2030
  sau orice obiective ulterioare convenite în acest sens de Consiliul European sau de Parlamentul European și de Consiliu pentru anul 2030
  ; |
| --- | --- |

(11)

„obiectivele Uniunii privind energia și clima pentru 2030” înseamnă obiectivul obligatoriu la nivelul Uniunii de reducere internă
  cu cel puțin 40 % față de anul 1990
  a emisiilor de gaze cu efect de seră la nivelul întregii economii, care trebuie îndeplinit până în 2030, obiectivul obligatoriu la nivelul Uniunii privind
  o pondere de cel puțin 32 % a
  energiei din surse regenerabile consumate în Uniune în anul 2030, obiectivul principal la nivelul Uniunii de îmbunătățire
  cu cel puțin 32,5  %
  a eficienței energetice în 2030 și obiectivul de 15 % privind interconectarea rețelelor electrice pentru 2030
  sau orice obiective ulterioare convenite în acest sens de Consiliul European sau de Parlamentul European și de Consiliu pentru anul 2030
  ;

cu cel puțin 40 % față de anul 1990

o pondere de cel puțin 32 % a

cu cel puțin 32,5  %

sau orice obiective ulterioare convenite în acest sens de Consiliul European sau de Parlamentul European și de Consiliu pentru anul 2030

| | „(11) | «obiectivele Uniunii privind energia și clima pentru 2030» înseamnă obiectivul obligatoriu la nivelul Uniunii de reducere internă a emisiilor de gaze cu efect de seră la nivelul întregii economii, care trebuie îndeplinit până în 2030
  în temeiul articolului 2 alineatul (3) din Regulamentul (UE) .../...[Legea climei]
  , obiectivul obligatoriu la nivelul Uniunii privind
  ponderea
  energiei din surse regenerabile consumate în Uniune în anul 2030
  în temeiul articolului 3 alineatul (1) din Directiva (UE) 2018/2001
  , obiectivul principal la nivelul Uniunii de îmbunătățire a eficienței energetice în 2030
  în temeiul articolului 1 alineatul (1) din Directiva 2012/27/UE
  și obiectivul de 15 % privind interconectarea rețelelor electrice pentru 2030;” |
| --- | --- | --- |

„(11)

«obiectivele Uniunii privind energia și clima pentru 2030» înseamnă obiectivul obligatoriu la nivelul Uniunii de reducere internă a emisiilor de gaze cu efect de seră la nivelul întregii economii, care trebuie îndeplinit până în 2030
  în temeiul articolului 2 alineatul (3) din Regulamentul (UE) .../...[Legea climei]
  , obiectivul obligatoriu la nivelul Uniunii privind
  ponderea
  energiei din surse regenerabile consumate în Uniune în anul 2030
  în temeiul articolului 3 alineatul (1) din Directiva (UE) 2018/2001
  , obiectivul principal la nivelul Uniunii de îmbunătățire a eficienței energetice în 2030
  în temeiul articolului 1 alineatul (1) din Directiva 2012/27/UE
  și obiectivul de 15 % privind interconectarea rețelelor electrice pentru 2030;”

în temeiul articolului 2 alineatul (3) din Regulamentul (UE) .../...[Legea climei]

ponderea

în temeiul articolului 3 alineatul (1) din Directiva (UE) 2018/2001

în temeiul articolului 1 alineatul (1) din Directiva 2012/27/UE

Amendamentul 88

Amendamentul 88

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 10 – paragraful 1 – punctul 2 b (nou)

Articolul 10 – paragraful 1 – punctul 2 b (nou)

Regulamentul (UE) 2018/1999

Articolul 2 – punctul 62 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 2b. | La articolul 2, se adaugă următorul punct:









  „(62a) | «public interesat» înseamnă publicul afectat sau care ar putea fi afectat sau care este interesat de procedurile de adoptare a deciziilor în domeniul mediului menționate în capitolele 2 și 3; în sensul prezentei definiții, se consideră că au un interes organizațiile neguvernamentale care promovează protecția mediului și care îndeplinesc toate condițiile prevăzute de legislația internă.” |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2b.

2b.

La articolul 2, se adaugă următorul punct:

„(62a)

„(62a)

«public interesat» înseamnă publicul afectat sau care ar putea fi afectat sau care este interesat de procedurile de adoptare a deciziilor în domeniul mediului menționate în capitolele 2 și 3; în sensul prezentei definiții, se consideră că au un interes organizațiile neguvernamentale care promovează protecția mediului și care îndeplinesc toate condițiile prevăzute de legislația internă.”

Amendamentul 89

Amendamentul 89

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 10 – paragraful 1 – punctul 3

Articolul 10 – paragraful 1 – punctul 3

Regulamentul (UE) 2018/1999

Articolul 3 – alineatul 2 – litera f

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| „(f) | o evaluare a impactului politicilor și măsurilor planificate pentru atingerea obiectivelor menționate la litera (b) de la prezentul alineat, inclusiv a coerenței lor cu
  obiectivul
  Uniunii
  de realizare a neutralității climatice prevăzut
  la articolul 2 din Regulamentul.../... [Legea climei], cu obiectivele pe termen lung de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră în temeiul Acordului de la Paris și cu strategiile pe termen lung menționate la articolul 15;” |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

„(f)

o evaluare a impactului politicilor și măsurilor planificate pentru atingerea obiectivelor menționate la litera (b) de la prezentul alineat, inclusiv a coerenței lor cu
  obiectivul
  Uniunii
  de realizare a neutralității climatice prevăzut
  la articolul 2 din Regulamentul.../... [Legea climei], cu obiectivele pe termen lung de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră în temeiul Acordului de la Paris și cu strategiile pe termen lung menționate la articolul 15;”

obiectivul

de realizare a neutralității climatice prevăzut

| „(f) | o evaluare a impactului politicilor și măsurilor planificate pentru atingerea obiectivelor menționate la litera (b) de la prezentul alineat, inclusiv a coerenței lor cu
  obiectivele climatice ale
  Uniunii
  prevăzute
  la articolul 2 din Regulamentul.../... [Legea climei], cu obiectivele pe termen lung de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră în temeiul Acordului de la Paris și cu strategiile pe termen lung menționate la articolul 15;” |
| --- | --- |

„(f)

o evaluare a impactului politicilor și măsurilor planificate pentru atingerea obiectivelor menționate la litera (b) de la prezentul alineat, inclusiv a coerenței lor cu
  obiectivele climatice ale
  Uniunii
  prevăzute
  la articolul 2 din Regulamentul.../... [Legea climei], cu obiectivele pe termen lung de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră în temeiul Acordului de la Paris și cu strategiile pe termen lung menționate la articolul 15;”

obiectivele climatice ale

prevăzute

Amendamentul 90

Amendamentul 90

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 10 – paragraful 1 – punctul 3 a (nou)

Articolul 10 – paragraful 1 – punctul 3 a (nou)

Regulamentul (UE) 2018/1999

Articolul 4 –paragraful 1 – litera a – punctul 1 – partea introductivă

| Textul în vigoare | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 3a. | La articolul 4 alineatul (1), partea introductivă a literei (a) punctul 1 se înlocuiește cu următorul text: |

Textul în vigoare

Textul în vigoare

Amendamentul

Amendamentul

3a.

3a.

La articolul 4 alineatul (1), partea introductivă a literei (a) punctul 1 se înlocuiește cu următorul text:

| (1) | referitor la emisiile și absorbțiile de gaze cu efect de seră și pentru a contribui la realizarea
  obiectivului Uniunii de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră la nivelul întregii economii: |
| --- | --- |

(1)

referitor la emisiile și absorbțiile de gaze cu efect de seră și pentru a contribui la realizarea
  obiectivului Uniunii de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră la nivelul întregii economii:

obiectivului Uniunii de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră la nivelul întregii economii:

| | „(1) | referitor la emisiile și absorbțiile de gaze cu efect de seră și pentru a contribui la realizarea
  obiectivelor climatice ale Uniunii prevăzute la articolul 2 din Regulamentul .../... [Legea climei];” |
| --- | --- | --- |

„(1)

referitor la emisiile și absorbțiile de gaze cu efect de seră și pentru a contribui la realizarea
  obiectivelor climatice ale Uniunii prevăzute la articolul 2 din Regulamentul .../... [Legea climei];”

Amendamentul 91

Amendamentul 91

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 10 – paragraful 1 – punctul 4

Articolul 10 – paragraful 1 – punctul 4

Regulamentul (UE) 2018/1999

Articolul 8 – alineatul 2 – litera e

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| „(e) | modul în care politicile și măsurile existente și politicile și măsurile planificate contribuie la atingerea
  obiectivul Uniunii de realizare a neutralității climatice prevăzut
  la articolul 2 din Regulamentul.../... [Legea climei].;” |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

„(e)

modul în care politicile și măsurile existente și politicile și măsurile planificate contribuie la atingerea
  obiectivul Uniunii de realizare a neutralității climatice prevăzut
  la articolul 2 din Regulamentul.../... [Legea climei].;”

obiectivul Uniunii de realizare a neutralității climatice prevăzut

| „(e) | modul în care politicile și măsurile existente și politicile și măsurile planificate contribuie la atingerea
  obiectivelor climatice ale Uniunii prevăzute
  la articolul 2 din Regulamentul.../... [Legea climei].;” |
| --- | --- |

„(e)

modul în care politicile și măsurile existente și politicile și măsurile planificate contribuie la atingerea
  obiectivelor climatice ale Uniunii prevăzute
  la articolul 2 din Regulamentul.../... [Legea climei].;”

obiectivelor climatice ale Uniunii prevăzute

Amendamentul 92

Amendamentul 92

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 10 – paragraful 1 – punctul 5 a (nou)

Articolul 10 – paragraful 1 – punctul 5 a (nou)

Regulamentul (UE) 2018/1999

Articolul 11 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 5a. | Se introduce următorul articol: |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

5a.

5a.

Se introduce următorul articol:

„Articolul 11a

„Articolul 11a

Accesul la justiție

Accesul la justiție

1.   
  Statele membre se asigură că, în conformitate cu legislația lor națională, membrii publicului interesat care au un interes suficient sau care semnalează încălcarea unui drept, atunci când dispozițiile de procedură administrativă ale unui stat membru impun un astfel de drept ca precondiție, au acces la o cale de atac în fața unei instanțe judecătorești sau a unui alt organism independent și imparțial instituit în conformitate cu legea, prin care să conteste legalitatea de fond sau de procedură a deciziilor, a acțiunilor sau a omisiunilor care intră sub incidența articolului 10 din Regulamentul (UE) 2018/1999.

2.   
  Statele membre stabilesc stadiul în care pot fi contestate deciziile, acțiunile sau omisiunile.

3.   
  Statele membre stabilesc ce înseamnă interes suficient și încălcarea unui drept, în conformitate cu obiectivul de a acorda un acces amplu la justiție publicului interesat. În acest scop, se consideră că organizația neguvernamentală vizată de definiția de la articolul 2 punctul 62a are un interes suficient sau are drepturi care pot fi încălcate în sensul alineatului (1) de la prezentul articol.

4.   
  Prezentul articol nu exclude posibilitatea unei căi de atac prealabile pe lângă o autoritate administrativă și nu afectează obligația de epuizare a tuturor căilor de atac administrative înainte de a recurge la căile de atac judiciare, atunci când legislația internă prevede o astfel de obligație. Orice astfel de procedură trebuie să fie corectă, echitabilă, rapidă și cu un cost care să nu fie prohibitiv.

5.   
  Statele membre se asigură că informațiile practice privind accesul la căile de atac administrative și judiciare sunt puse la dispoziția publicului.”

Amendamentul 93

Amendamentul 93

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 10 – paragraful 1 – punctul 5 b (nou)

Articolul 10 – paragraful 1 – punctul 5 b (nou)

Regulamentul (UE) 2018/1999

Articolul 15 – alineatul 1

| Textul în vigoare | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 5b. | La articolul 15, alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text: |

Textul în vigoare

Textul în vigoare

Amendamentul

Amendamentul

5b.

5b.

La articolul 15, alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:

1.   Până la 1 ianuarie 2020 și apoi până la 1 ianuarie 2029 și, ulterior,
  la fiecare
  zece ani, fiecare stat membru elaborează și prezintă Comisiei strategia sa pe termen lung, cu o perspectivă
  de cel puțin
   30 de ani. Dacă este necesar, statele membre trebuie să-și actualizeze strategiile respective o dată la cinci ani.

| | „1.   Până la 1 ianuarie 2020 și apoi până la 1 ianuarie 2029 și, ulterior,
  o dată la
  zece ani, fiecare stat membru elaborează și prezintă Comisiei strategia sa pe termen lung, cu o perspectivă
  pentru 2050 și pe
  30 de ani. Dacă este necesar, statele membre trebuie să-și actualizeze strategiile respective o dată la cinci ani.”; |
| --- | --- |

„1.   Până la 1 ianuarie 2020 și apoi până la 1 ianuarie 2029 și, ulterior,
  o dată la
  zece ani, fiecare stat membru elaborează și prezintă Comisiei strategia sa pe termen lung, cu o perspectivă
  pentru 2050 și pe
  30 de ani. Dacă este necesar, statele membre trebuie să-și actualizeze strategiile respective o dată la cinci ani.”;

Amendamentul 94

Amendamentul 94

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 10 – paragraful 1 – punctul 6

Articolul 10 – paragraful 1 – punctul 6

Regulamentul (UE) 2018/1999

Articolul 15 – alineatul 3 – litera c

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (c) | realizarea pe termen lung a reducerii emisiilor de gaze cu efect de seră și a sporirii absorbțiilor de către absorbanți în toate sectoarele, în
  conformitate
  cu
  obiectivul
  Uniunii de
  realizare
  a 
  neutralității climatice
  prevăzut la articolul 2 din Regulamentul.../... [Legea climei]; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(c)

realizarea pe termen lung a reducerii emisiilor de gaze cu efect de seră și a sporirii absorbțiilor de către absorbanți în toate sectoarele, în
  conformitate
  cu
  obiectivul
  Uniunii de
  realizare
  a 
  neutralității climatice
  prevăzut la articolul 2 din Regulamentul.../... [Legea climei];

conformitate

obiectivul

realizare

neutralității climatice

| (c) | realizarea pe termen lung a reducerii emisiilor de gaze cu efect de seră
  în toate sectoarele economiei
  și a sporirii absorbțiilor de către absorbanți în toate sectoarele, în
  contextul necesității, potrivit Grupului interguvernamental privind schimbările climatice (IPCC), de a reduce în mod eficient din punctul de vedere al costurilor emisiile de gaze
  cu
  efect de seră ale
  Uniunii
  și
  de
  a spori absorbțiile de către absorbanți în vederea atingerii obiectivelor referitoare la temperatură stabilite în Acordul de la Paris, pentru
  a 
  realiza în cadrul Uniunii cât mai curând posibil un echilibru între emisiile antropice de către surse și absorbțiile de către absorbanți de gaze cu efect de seră cel târziu până în 2050 și pentru a înregistra emisii negative imediat după aceasta, astfel cum este
  prevăzut la articolul 2 din Regulamentul.../... [Legea climei]; |
| --- | --- |

(c)

realizarea pe termen lung a reducerii emisiilor de gaze cu efect de seră
  în toate sectoarele economiei
  și a sporirii absorbțiilor de către absorbanți în toate sectoarele, în
  contextul necesității, potrivit Grupului interguvernamental privind schimbările climatice (IPCC), de a reduce în mod eficient din punctul de vedere al costurilor emisiile de gaze
  cu
  efect de seră ale
  Uniunii
  și
  de
  a spori absorbțiile de către absorbanți în vederea atingerii obiectivelor referitoare la temperatură stabilite în Acordul de la Paris, pentru
  a 
  realiza în cadrul Uniunii cât mai curând posibil un echilibru între emisiile antropice de către surse și absorbțiile de către absorbanți de gaze cu efect de seră cel târziu până în 2050 și pentru a înregistra emisii negative imediat după aceasta, astfel cum este
  prevăzut la articolul 2 din Regulamentul.../... [Legea climei];

în toate sectoarele economiei

contextul necesității, potrivit Grupului interguvernamental privind schimbările climatice (IPCC), de a reduce în mod eficient din punctul de vedere al costurilor emisiile de gaze

efect de seră ale

și

a spori absorbțiile de către absorbanți în vederea atingerii obiectivelor referitoare la temperatură stabilite în Acordul de la Paris, pentru

realiza în cadrul Uniunii cât mai curând posibil un echilibru între emisiile antropice de către surse și absorbțiile de către absorbanți de gaze cu efect de seră cel târziu până în 2050 și pentru a înregistra emisii negative imediat după aceasta, astfel cum este

Amendamentul 95

Amendamentul 95

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 10 – paragraful 1 – punctul 7 – litera a

Articolul 10 – paragraful 1 – punctul 7 – litera a

Regulamentul (UE) 2018/1999

Anexa I – Partea I – secțiunea A – punctul 3.1.1. – litera i

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| „(i) | Politicile și măsurile pentru atingerea obiectivului stabilit în temeiul Regulamentului (UE) 2018/842, menționat la punctul 2.1.1, și politicile și măsurile pentru respectarea Regulamentului (UE) 2018/841, care vizează toate sectoarele importante generatoare de emisii și sectoarele care fac obiectul sporirii absorbțiilor, în vederea atingerii
  obiectivului neutralității
  climatice
  prevăzut
  la articolul 2 din Regulamentul.../... [Legea climei];” |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

„(i)

Politicile și măsurile pentru atingerea obiectivului stabilit în temeiul Regulamentului (UE) 2018/842, menționat la punctul 2.1.1, și politicile și măsurile pentru respectarea Regulamentului (UE) 2018/841, care vizează toate sectoarele importante generatoare de emisii și sectoarele care fac obiectul sporirii absorbțiilor, în vederea atingerii
  obiectivului neutralității
  climatice
  prevăzut
  la articolul 2 din Regulamentul.../... [Legea climei];”

obiectivului neutralității

prevăzut

| „(i) | Politicile și măsurile pentru atingerea obiectivului stabilit în temeiul Regulamentului (UE) 2018/842, menționat la punctul 2.1.1, și politicile și măsurile pentru respectarea Regulamentului (UE) 2018/841, care vizează toate sectoarele importante generatoare de emisii și sectoarele care fac obiectul sporirii absorbțiilor, în vederea atingerii
  obiectivelor
  climatice
  ale Uniunii prevăzute
  la articolul 2 din Regulamentul.../... [Legea climei];” |
| --- | --- |

„(i)

Politicile și măsurile pentru atingerea obiectivului stabilit în temeiul Regulamentului (UE) 2018/842, menționat la punctul 2.1.1, și politicile și măsurile pentru respectarea Regulamentului (UE) 2018/841, care vizează toate sectoarele importante generatoare de emisii și sectoarele care fac obiectul sporirii absorbțiilor, în vederea atingerii
  obiectivelor
  climatice
  ale Uniunii prevăzute
  la articolul 2 din Regulamentul.../... [Legea climei];”

obiectivelor

ale Uniunii prevăzute

Amendamentul 96

Amendamentul 96

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 10 – paragraful 1 – punctul 7 – litera b

Articolul 10 – paragraful 1 – punctul 7 – litera b

Regulamentul (UE) 2018/1999

Anexa I – Partea I – secțiunea B – punctul 5.5.

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 5.5. | Contribuția politicilor și a măsurilor planificate la atingerea
  obiectivului Uniunii de realizare a neutralității climatice prevăzut
  la articolul 2 din Regulamentul.../... [Legea climei]. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

5.5.

Contribuția politicilor și a măsurilor planificate la atingerea
  obiectivului Uniunii de realizare a neutralității climatice prevăzut
  la articolul 2 din Regulamentul.../... [Legea climei].

obiectivului Uniunii de realizare a neutralității climatice prevăzut

| 5.5. | Contribuția politicilor și a măsurilor planificate la atingerea
  obiectivelor climatice ale Uniunii prevăzute
  la articolul 2 din Regulamentul.../... [Legea climei]. |
| --- | --- |

5.5.

Contribuția politicilor și a măsurilor planificate la atingerea
  obiectivelor climatice ale Uniunii prevăzute
  la articolul 2 din Regulamentul.../... [Legea climei].

obiectivelor climatice ale Uniunii prevăzute

Amendamentul 97

Amendamentul 97

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 10 – paragraful 1 – punctul 7 a (nou)

Articolul 10 – paragraful 1 – punctul 7 a (nou)

Regulamentul (UE) 2018/1999

Anexa IV – punctul 2.1.1.

| Textul în vigoare | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 7a. | În anexa IV, punctul 2.1.1. se înlocuiește cu următorul text: |

Textul în vigoare

Textul în vigoare

Amendamentul

Amendamentul

7a.

7a.

În anexa IV, punctul 2.1.1. se înlocuiește cu următorul text:

| 2.1.1. | Reducerile
  preconizate
  ale emisiilor și sporirea absorbțiilor până în 2050 |
| --- | --- |

2.1.1.

Reducerile
  preconizate
  ale emisiilor și sporirea absorbțiilor până în 2050

Reducerile

ale emisiilor și sporirea absorbțiilor până în 2050

| | „2.1.1. | Emisiile cumulate
  preconizate
  pentru perioada 2021-2050, în vederea contribuirii la realizarea bugetului de emisii de gaze cu efect de seră al Uniunii prevăzut la articolul 3 alineatul (2a) din Regulamentul .../... [Legea climei]”; |
| --- | --- | --- |

„2.1.1.

Emisiile cumulate
  preconizate
  pentru perioada 2021-2050, în vederea contribuirii la realizarea bugetului de emisii de gaze cu efect de seră al Uniunii prevăzut la articolul 3 alineatul (2a) din Regulamentul .../... [Legea climei]”;

Amendamentul 98

Amendamentul 98

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 10 – paragraful 1 – punctul 8

Articolul 10 – paragraful 1 – punctul 8

Regulamentul (UE) 2018/1999

Anexa VI – litera c – punctul viii

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| „(viii) | o evaluare a contribuției politicii sau a măsurii la atingerea
  obiectivului Uniunii de realizare a neutralității climatice prevăzut
  la articolul 2 din Regulamentul.../... [Legea climei] și la realizarea strategiei pe termen lung menționată la articolul 15;”. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

„(viii)

o evaluare a contribuției politicii sau a măsurii la atingerea
  obiectivului Uniunii de realizare a neutralității climatice prevăzut
  la articolul 2 din Regulamentul.../... [Legea climei] și la realizarea strategiei pe termen lung menționată la articolul 15;”.

obiectivului Uniunii de realizare a neutralității climatice prevăzut

| „(viii) | o evaluare a contribuției politicii sau a măsurii la atingerea
  obiectivelor climatice ale Uniunii prevăzute
  la articolul 2 din Regulamentul.../... [Legea climei] și la realizarea strategiei pe termen lung menționată la articolul 15;”. |
| --- | --- |

„(viii)

o evaluare a contribuției politicii sau a măsurii la atingerea
  obiectivelor climatice ale Uniunii prevăzute
  la articolul 2 din Regulamentul.../... [Legea climei] și la realizarea strategiei pe termen lung menționată la articolul 15;”.

obiectivelor climatice ale Uniunii prevăzute

Amendamentul 99

Amendamentul 99

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 10 a (nou)

Articolul 10 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Articolul 10a




  Modificări aduse Regulamentului (UE) 2018/842




  În Regulamentul (UE) 2018/842 al Parlamentului European și al Consiliului

   (1a)

  , se introduc următoarele alineate la articolul 5:






  „5a.
     
  În cadrul oricăror tranzacții efectuate în temeiul dispoziției de la articolul 5 alineatul (5), prețul minim al nivelului anual de emisii alocate este stabilit la 100 EUR pentru fiecare tonă de echivalent de CO2.






  5b.
     
  Statele membre informează Comisia cu privire la orice măsură luată în temeiul prezentului alineat și își comunică, până la 31 martie 2025, intenția de a folosi dispozițiile prevăzute la articolul 5 alineatul (5).






  5c.
     
  Cel târziu până la 30 iunie 2025, Comisia evaluează, pentru toate statele membre, intenția de a folosi dispozițiile prevăzute la articolul 5 alineatul (5) și pune la dispoziția publicului informații privind impactul bugetar al utilizării acestor dispoziții.”. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Articolul 10a

Modificări aduse Regulamentului (UE) 2018/842

În Regulamentul (UE) 2018/842 al Parlamentului European și al Consiliului

   (1a)

  , se introduc următoarele alineate la articolul 5:

„5a.
     
  În cadrul oricăror tranzacții efectuate în temeiul dispoziției de la articolul 5 alineatul (5), prețul minim al nivelului anual de emisii alocate este stabilit la 100 EUR pentru fiecare tonă de echivalent de CO2.

5b.
     
  Statele membre informează Comisia cu privire la orice măsură luată în temeiul prezentului alineat și își comunică, până la 31 martie 2025, intenția de a folosi dispozițiile prevăzute la articolul 5 alineatul (5).

5c.
     
  Cel târziu până la 30 iunie 2025, Comisia evaluează, pentru toate statele membre, intenția de a folosi dispozițiile prevăzute la articolul 5 alineatul (5) și pune la dispoziția publicului informații privind impactul bugetar al utilizării acestor dispoziții.”.

---

(1)  Chestiunea a fost retrimisă pentru negocieri interinstituționale comisiei competente în temeiul articolului 59 alineatul (4) al patrulea paragraf din Regulamentul de procedură (A9-0162/2020).

1

(1a)  

  JO L 282, 19.10.2016, p. 4.

1a

JO L 282, 19.10.2016, p. 4.

(19)  Comunicarea Comisiei „Pactul verde european”, COM(2019) 640 final din 11 decembrie 2019.

19

(19)  Comunicarea Comisiei „Pactul verde european”, COM(2019) 640 final din 11 decembrie 2019.

19

(20)  IPCC, 2018: Încălzirea globală cu 1,5 oC. Încălzirea globală cu 1,5 oC – un raport special al IPCC privind impactul încălzirii globale cu 1,5 oC peste nivelurile preindustriale și direcțiile conexe de evoluție a emisiilor globale de gaze cu efect de seră, în contextul consolidării răspunsului mondial la amenințarea reprezentată de schimbările climatice, al dezvoltării durabile și al eforturilor de eradicare a sărăciei [Masson-Delmotte, V., P. Zhai, H.-O. Pörtner, D. Roberts, J. Skea, P.R. Shukla, A. Pirani, W. Moufouma-Okia, C. Péan, R. Pidcock, S. Connors, J.B.R. Matthews, Y. Chen, X. Zhou, M.I. Gomis, E. Lonnoy, T. Maycock, M. Tignor și T. Waterfield (eds.)].

20

o

o

o

(21)  IPBES 2019: Evaluare globală a biodiversității și a serviciilor ecosistemice.

21

(22)  Raportul Agenției Europene de Mediu intitulat „Mediul european – starea și perspectiva 2020” (Luxemburg: Oficiul pentru Publicații al UE, 2019).

22

(20)  IPCC, 2018: Încălzirea globală cu 1,5 oC – un raport special al IPCC privind impactul încălzirii globale cu 1,5 oC peste nivelurile preindustriale și direcțiile conexe de evoluție a emisiilor globale de gaze cu efect de seră, în contextul consolidării răspunsului mondial la amenințarea reprezentată de schimbările climatice, al dezvoltării durabile și al eforturilor de eradicare a sărăciei [Masson-Delmotte, V., P. Zhai, H.-O. Pörtner, D. Roberts, J. Skea, P.R. Shukla, A. Pirani, W. Moufouma-Okia, C. Péan, R. Pidcock, S. Connors, J.B.R. Matthews, Y. Chen, X. Zhou, M.I. Gomis, E. Lonnoy, T. Maycock, M. Tignor și T. Waterfield (eds.)].

20

o

o

(21)  IPBES 2019: Evaluare globală a biodiversității și a serviciilor ecosistemice.

21

(22)  Raportul Agenției Europene de Mediu intitulat „Mediul european – starea și perspectiva 2020” (Luxemburg: Oficiul pentru Publicații al UE, 2019).

22

(23)  Articolul 2 alineatul (1) litera (a) din Acordul de la Paris.

23

(24)  Articolul 2 alineatul (1) litera (b) din Acordul de la Paris.

24

(25)  Articolul 2 alineatul (1) litera (c) din Acordul de la Paris.

25

(23)  Articolul 2 alineatul (1) litera (a) din Acordul de la Paris.

23

(24)  Articolul 2 alineatul (1) litera (b) din Acordul de la Paris.

24

(25)  Articolul 2 alineatul (1) litera (c) din Acordul de la Paris.

25

(26)  Directiva 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 octombrie 2003 de stabilire a unui sistem de comercializare a cotelor de emisie de gaze cu efect de seră în cadrul Uniunii și de modificare a Directivei 96/61/CE a Consiliului (JO L 275, 25.10.2003, p. 32).

26

(27)  Regulamentul (UE) 2018/842 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 mai 2018 privind reducerea anuală obligatorie a emisiilor de gaze cu efect de seră de către statele membre în perioada 2021-2030 în vederea unei contribuții la acțiunile climatice de respectare a angajamentelor asumate în temeiul Acordului de la Paris și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013 (JO L 156, 19.6.2018, p. 26).

27

(28)  Regulamentul (UE) 2018/841 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 mai 2018 cu privire la includerea emisiilor de gaze cu efect de seră și a absorbțiilor rezultate din exploatarea terenurilor, schimbarea destinației terenurilor și silvicultură în cadrul de politici privind clima și energia pentru 2030 și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013 și a Deciziei nr. 529/2013/UE (JO L 156, 19.6.2018, p. 1).

28

(26)  Directiva 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 octombrie 2003 de stabilire a unui sistem de comercializare a cotelor de emisie de gaze cu efect de seră în cadrul Uniunii și de modificare a Directivei 96/61/CE a Consiliului (JO L 275, 25.10.2003, p. 32).

26

(27)  Regulamentul (UE) 2018/842 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 mai 2018 privind reducerea anuală obligatorie a emisiilor de gaze cu efect de seră de către statele membre în perioada 2021-2030 în vederea unei contribuții la acțiunile climatice de respectare a angajamentelor asumate în temeiul Acordului de la Paris și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013 (JO L 156, 19.6.2018, p. 26).

27

(28)  Regulamentul (UE) 2018/841 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 mai 2018 cu privire la includerea emisiilor de gaze cu efect de seră și a absorbțiilor rezultate din exploatarea terenurilor, schimbarea destinației terenurilor și silvicultură în cadrul de politici privind clima și energia pentru 2030 și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013 și a Deciziei nr. 529/2013/UE (JO L 156, 19.6.2018, p. 1).

28

(29)  COM(2016) 860 final din 30 noiembrie 2016.

29

(30)  Directiva 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 octombrie 2012 privind eficiența energetică, de modificare a Directivelor 2009/125/CE și 2010/30/UE și de abrogare a Directivelor 2004/8/CE și 2006/32/CE (JO L 315, 14.11.2012, p. 1).

30

(31)  Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului din 11 decembrie 2018 privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile (JO L 328, 21.12.2018, p. 82).

31

(32)  Directiva 2010/31/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 19 mai 2010 privind performanța energetică a clădirilor (JO L 153, 18.6.2010, p. 13).

32

(29)  COM(2016) 860 final din 30 noiembrie 2016.

29

(30)  Directiva 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 octombrie 2012 privind eficiența energetică, de modificare a Directivelor 2009/125/CE și 2010/30/UE și de abrogare a Directivelor 2004/8/CE și 2006/32/CE (JO L 315, 14.11.2012, p. 1).

30

(31)  Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului din 11 decembrie 2018 privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile (JO L 328, 21.12.2018, p. 82).

31

(32)  Directiva 2010/31/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 19 mai 2010 privind performanța energetică a clădirilor (JO L 153, 18.6.2010, p. 13).

32

(33)  Rezoluția Parlamentului European din 15 ianuarie 2020 referitoare la Pactul ecologic european [2019/2956 (RSP)].

33

(34)  Rezoluția Parlamentului European din 28 noiembrie 2019 referitoare la urgența climatică și de mediu [2019/2930(RSP)].

34

(35)  Concluziile adoptate de Consiliul European în cadrul reuniunii sale din 12 decembrie 2019, EUCO 29/19, CO EUR 31, CONCL 9.

35

(33)  Rezoluția Parlamentului European din 15 ianuarie 2020 referitoare la Pactul ecologic european [2019/2956 (RSP)].

33

(34)  Rezoluția Parlamentului European din 28 noiembrie 2019 referitoare la urgența climatică și de mediu (2019/2930(RSP)].

34

(34a)  
  Rezoluția Parlamentului European din 28 noiembrie 2019 referitoare la Conferința ONU din 2019 de la Madrid (Spania) privind schimbările climatice (COP25) (2019/2712(RSP)).

34a

Rezoluția Parlamentului European din 28 noiembrie 2019 referitoare la Conferința ONU din 2019 de la Madrid (Spania) privind schimbările climatice (COP25) (2019/2712(RSP)).

(35)  Concluziile adoptate de Consiliul European în cadrul reuniunii sale din 12 decembrie 2019, EUCO 29/19, CO EUR 31, CONCL 9.

35

(1a)  
  Regulamentul (UE) .../... al Parlamentului European și al Consiliului din ... de instituire a Fondului pentru o tranziție justă (JO L ...).

1a

Regulamentul (UE) .../... al Parlamentului European și al Consiliului din ... de instituire a Fondului pentru o tranziție justă (JO L ...).

(9)  
  COM (2020) 562).

9

COM (2020) 562).

(10)  
  Regulamentul (UE) 2018/1999 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2018 privind guvernanța uniunii energetice și a acțiunilor climatice, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 663/2009 și (CE) nr. 715/2009 ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Directivelor 94/22/CE, 98/70/CE, 2009/31/CE, 2009/73/CE, 2010/31/UE, 2012/27/UE și 2013/30/UE ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Directivelor 2009/119/CE și (UE) 2015/652 ale Consiliului și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 328, 21.12.2018, p. 1).

10

Regulamentul (UE) 2018/1999 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2018 privind guvernanța uniunii energetice și a acțiunilor climatice, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 663/2009 și (CE) nr. 715/2009 ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Directivelor 94/22/CE, 98/70/CE, 2009/31/CE, 2009/73/CE, 2010/31/UE, 2012/27/UE și 2013/30/UE ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Directivelor 2009/119/CE și (UE) 2015/652 ale Consiliului și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 328, 21.12.2018, p. 1).

(1a)  
  Directiva 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 octombrie 2003 de stabilire a unui sistem de comercializare a cotelor de emisie de gaze cu efect de seră în cadrul Uniunii și de modificare a Directivei 96/61/CE a Consiliului (JO L 275, 25.10.2003, p. 32).

1a

Directiva 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 octombrie 2003 de stabilire a unui sistem de comercializare a cotelor de emisie de gaze cu efect de seră în cadrul Uniunii și de modificare a Directivei 96/61/CE a Consiliului (JO L 275, 25.10.2003, p. 32).

(1a)  
  Regulamentul (UE) 2018/842 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 mai 2018 privind reducerea anuală obligatorie a emisiilor de gaze cu efect de seră de către statele membre în perioada 2021-2030 în vederea unei contribuții la acțiunile climatice de respectare a angajamentelor asumate în temeiul Acordului de la Paris și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013 (JO L 56, 19.6.2018, p. 26).

1a

Regulamentul (UE) 2018/842 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 mai 2018 privind reducerea anuală obligatorie a emisiilor de gaze cu efect de seră de către statele membre în perioada 2021-2030 în vederea unei contribuții la acțiunile climatice de respectare a angajamentelor asumate în temeiul Acordului de la Paris și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013 (JO L 56, 19.6.2018, p. 26).

---

| 29.9.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 395/191 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 395/191

---

P9_TA(2020)0254

Echivalența inspecțiilor în câmp efectuate în Ucraina asupra cerealelor de cultură producătoare de semințe și echivalența semințelor de cereale produse în Ucraina ***I

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 8 octombrie 2020 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Deciziei 2003/17/CE a Consiliului în ceea ce privește echivalența inspecțiilor în câmp efectuate în Ucraina asupra cerealelor de cultură producătoare de semințe și privind echivalența semințelor de cereale produse în Ucraina (COM(2020)0137 – C9-0100/2020 – 2020/0053(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2021/C 395/23)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2020)0137), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2020)0137),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 43 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C9-0100/2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 43 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C9-0100/2020),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 18 septembrie 2020 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 18 septembrie 2020 (1),

| — | având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală (A9-0164/2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală (A9-0164/2020),

| 1. | adoptă poziția sa în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care își înlocuiește, își modifică în mod substanțial sau intenționează să-și modifice în mod substanțial propunerea; |
| --- | --- |

2.

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Nepublicat încă în Jurnalul Oficial.

---

P9_TC1-COD(2020)0053

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 8 octombrie 2020 în vederea adoptării Deciziei (UE) 2020/... a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Deciziei 2003/17/CE a Consiliului în ceea ce privește echivalența inspecțiilor în câmp efectuate în Ucraina asupra cerealelor de cultură producătoare de semințe și privind echivalența semințelor de cereale produse în Ucraina

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Decizia (UE) 2020/1544.)

---

| 29.9.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 395/192 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 395/192

---

P9_TA(2020)0261

Aplicarea normelor de siguranță și de interoperabilitate feroviară în cadrul legăturii fixe pe sub Canalul Mânecii ***I

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 8 octombrie 2020 referitoare la propunerea de Regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Directivei (UE) 2016/798 în ceea ce privește aplicarea normelor de siguranță și de interoperabilitate feroviară în cadrul legăturii fixe pe sub Canalul Mânecii (COM(2020)0623 – C9-0212/2020 – 2020/0161(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2021/C 395/24)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2020)0623), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2020)0623),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 91 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C9-0212/2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 91 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C9-0212/2020),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 16 septembrie 2020 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 16 septembrie 2020 (1),

| — | după consultarea Comitetului Regiunilor, |
| --- | --- |

—

după consultarea Comitetului Regiunilor,

| — | având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 9 septembrie 2020, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 9 septembrie 2020, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolele 59 și 163 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 59 și 163 din Regulamentul său de procedură,

| 1. | adoptă poziția sa în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care își înlocuiește, își modifică în mod substanțial sau intenționează să-și modifice în mod substanțial propunerea; |
| --- | --- |

2.

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Nepublicat încă în Jurnalul Oficial.

---

P9_TC1-COD(2020)0161

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 8 octombrie 2020 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2020/... al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Directivei (UE) 2016/798 în ceea ce privește aplicarea normelor de siguranță și de interoperabilitate feroviară în cadrul legăturii fixe pe sub Canalul Mânecii

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2020/1530.)

---

| 29.9.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 395/193 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 395/193

---

P9_TA(2020)0262

Decizia de împuternicire a Franței să încheie un acord internațional privind legătura fixă pe sub Canalul Mânecii ***I

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 8 octombrie 2020 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului de împuternicire a Franței să negocieze, să semneze și să încheie un acord internațional de completare a Tratatului dintre Franța și Regatul Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord privind construirea și exploatarea de către concesionari privați a unei legături fixe pe sub Canalul Mânecii (COM(2020)0622(COR1) – C9-0211/2020 – 2020/0160(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2021/C 395/25)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2020)0622(COR1)), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2020)0622(COR1)),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 2 alineatul (1) și articolul 91 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C9-0211/2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 2 alineatul (1) și articolul 91 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C9-0211/2020),

| — | având în vedere avizul Comisiei pentru afaceri juridice privind temeiul juridic propus, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comisiei pentru afaceri juridice privind temeiul juridic propus,

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 16 septembrie 2020 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 16 septembrie 2020 (1),

| — | după consultarea Comitetului Regiunilor, |
| --- | --- |

—

după consultarea Comitetului Regiunilor,

| — | având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 9 septembrie 2020, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 9 septembrie 2020, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolele 59, 40 și 163 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 59, 40 și 163 din Regulamentul său de procedură,

| 1. | adoptă poziția sa în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care își înlocuiește, își modifică în mod substanțial sau intenționează să-și modifice în mod substanțial propunerea; |
| --- | --- |

2.

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Nepublicat încă în Jurnalul Oficial.

---

P9_TC1-COD(2020)0160

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 8 octombrie 2020 în vederea adoptării Deciziei (UE) 2020/... a Parlamentului European și a Consiliului de împuternicire a Franței să negocieze, să semneze și să încheie un acord internațional de completare a Tratatului dintre Franța și Regatul Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord privind construirea și exploatarea de către concesionari privați a unei legături fixe pe sub Canalul Mânecii

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Decizia (UE) 2020/1531.)

---

| 29.9.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 395/194 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 395/194

---

P9_TA(2020)0263

Producția ecologică: data de aplicare și anumite alte date ***I

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 8 octombrie 2020 referitoare la propunerea de Regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) 2018/848 privind producția ecologică și etichetarea produselor ecologice în ceea ce privește data de aplicare a acestuia și anumite alte date menționate în regulamentul respectiv (COM(2020)0483 – C9-0286/2020 – 2020/0231(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2021/C 395/26)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2020)0483), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2020)0483),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 43 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C9-0286/2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 43 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C9-0286/2020),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | după consultarea Comitetului Economic și Social European, |
| --- | --- |

—

după consultarea Comitetului Economic și Social European,

| — | având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 28 septembrie 2020, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 28 septembrie 2020, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolele 59 și 163 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 59 și 163 din Regulamentul său de procedură,

| 1. | adoptă poziția sa în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care își înlocuiește, își modifică în mod substanțial sau intenționează să-și modifice în mod substanțial propunerea; |
| --- | --- |

2.

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2020)0231

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 8 octombrie 2020 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2020/... al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) 2018/848 privind producția ecologică și etichetarea produselor ecologice în ceea ce privește data de aplicare a acestuia și anumite alte date menționate în regulamentul respectiv

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2020/1693.)

---