# Den Europæiske Unions C 415/13.

| | ISSN 1977-0871 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 415 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 64. årgang13. oktober 2021 |

ISSN 1977-0871

Den Europæiske Unions

Tidende

C 415

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

64. årgang13. oktober 2021

---

| Indhold | Side |
| --- | --- |
| | |
| | EUROPA-PARLAMENTET
  SESSIONEN 2020-2021Mødeperioden fra den 11. til den 13. november 2020VEDTAGNE TEKSTER | 1 |

Indhold

Side

EUROPA-PARLAMENTET
  SESSIONEN 2020-2021Mødeperioden fra den 11. til den 13. november 2020VEDTAGNE TEKSTER

EUROPA-PARLAMENTET

1

---

| | I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser |
| --- | --- |
| | BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER |
| | Europa-Parlamentet |
| | Onsdag, den 11. november 2020 |
| 2021/C 415/01 | Europa-Parlamentets beslutning af 11. november 2020 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603-majs, og genetisk modificeret majs, der kombinerer to eller tre af de enkelte transformationsbegivenheder MON 87427, MON 89034, MIR162 og NK603, og om ophævelse af Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2018/1111 i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (D068777/01 — 2020/2836(RSP)) | 2 |
| 2021/C 415/02 | Europa-Parlamentets beslutning af 11. november 2020 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af den genetisk modificerede sojabønne SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (D068779/01 — 2020/2838(RSP)) | 8 |
| 2021/C 415/03 | Europa-Parlamentets beslutning af 11. november 2020 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 og genetisk modificeret majs, der kombinerer to, tre eller fire af enkelt-GM-begivenhederne MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR 162 og NK603, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (D068778/01 — 2020/2837(RSP)) | 15 |
| | Fredag, den 13. november 2020 |
| 2021/C 415/04 | Europa-Parlamentets beslutning af 13. november 2020 om investeringsplanen for et bæredygtigt Europa — Finansiering af den grønne pagt (2020/2058(INI)) | 22 |
| 2021/C 415/05 | Europa-Parlamentets beslutning af 13. november 2020 om covid-19-foranstaltningernes indvirkning på demokrati, retsstatsprincippet og grundlæggende rettigheder (2020/2790(RSP)) | 36 |

I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER

Europa-Parlamentet

Onsdag, den 11. november 2020

2021/C 415/01

Europa-Parlamentets beslutning af 11. november 2020 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603-majs, og genetisk modificeret majs, der kombinerer to eller tre af de enkelte transformationsbegivenheder MON 87427, MON 89034, MIR162 og NK603, og om ophævelse af Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2018/1111 i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (D068777/01 — 2020/2836(RSP))

2

2021/C 415/02

Europa-Parlamentets beslutning af 11. november 2020 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af den genetisk modificerede sojabønne SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (D068779/01 — 2020/2838(RSP))

8

2021/C 415/03

Europa-Parlamentets beslutning af 11. november 2020 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 og genetisk modificeret majs, der kombinerer to, tre eller fire af enkelt-GM-begivenhederne MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR 162 og NK603, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (D068778/01 — 2020/2837(RSP))

15

Fredag, den 13. november 2020

2021/C 415/04

Europa-Parlamentets beslutning af 13. november 2020 om investeringsplanen for et bæredygtigt Europa — Finansiering af den grønne pagt (2020/2058(INI))

22

2021/C 415/05

Europa-Parlamentets beslutning af 13. november 2020 om covid-19-foranstaltningernes indvirkning på demokrati, retsstatsprincippet og grundlæggende rettigheder (2020/2790(RSP))

36

---

| | III   Forberedende retsakter |
| --- | --- |
| | Europa-Parlamentet |
| | Onsdag, den 11. november 2020 |
| 2021/C 415/06 | P9_TA(2020)0290Exceptionelle handelsforanstaltninger for lande og territorier, der deltager i eller er knyttet til Den Europæiske Unions stabiliserings- og associeringsproces ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 11. november 2020 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1215/2009 om exceptionelle handelsforanstaltninger for lande og territorier, der deltager i eller er knyttet til Den Europæiske Unions stabiliserings- og associeringsproces (COM(2020)0135 — C9-0099/2020 — 2020/0051(COD))P9_TC1-COD(2020)0051Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 11. november 2020 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2020/... om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1215/2009 om exceptionelle handelsforanstaltninger for lande og territorier, der deltager i eller er knyttet til Den Europæiske Unions stabiliserings- og associeringsproces | 50 |
| 2021/C 415/07 | Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 11. november 2020 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse af protokollen til gennemførelse af partnerskabsaftalen om bæredygtigt fiskeri mellem Den Europæiske Union og Republikken Senegal (13484/2019 — C9-0178/2019 — 2019/0226(NLE)) | 51 |
| 2021/C 415/08 | Europa-Parlamentets ikke-lovgivningsmæssige beslutning af 11. november 2020 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse af protokollen til gennemførelse af partnerskabsaftalen om bæredygtigt fiskeri mellem Den Europæiske Union og Republikken Senegal (13484/2019 — C9-0178/2019 — 2019/0226M(NLE)) | 52 |
| 2021/C 415/09 | Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 11. november 2020 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse på Den Europæiske Unions vegne af partnerskabsaftalen om bæredygtigt fiskeri mellem Den Europæiske Union og Republikken Seychellerne og den tilhørende gennemførelsesprotokol (2020-2026) (05243/2020 — C9-0073/2020 — 2020/0002(NLE)) | 57 |
| 2021/C 415/10 | Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 11. november 2020 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse af aftalen mellem Den Europæiske Union og Folkerepublikken Kinas regering om samarbejde om og beskyttelse af geografiske betegnelser (08359/2020 — C9-0298/2020 — 2020/0089(NLE)) | 58 |
| 2021/C 415/11 | Europa-Parlamentets ikke-lovgivningsmæssige beslutning af 11. november 2020 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse af aftalen mellem Den Europæiske Union og Folkerepublikken Kinas regering om samarbejde om og beskyttelse af geografiske betegnelser (08359/2020 — C9-0298/2020 — 2020/0089M(NLE)) | 59 |
| 2021/C 415/12 | Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 11. november 2020 om forslag til Rådets direktiv om ændring af direktiv 2006/112/EF om det fælles merværdiafgiftssystem for så vidt angår identifikation af afgiftspligtige personer i Nordirland (COM(2020)0360 — C9-0279/2020 — 2020/0165(CNS)) | 64 |
| 2021/C 415/13 | P9_TA(2020)0300Indførelsen af kapacitetsgrænser for fiskeri efter torsk i den østlige del af Østersøen samt dataindsamling og kontrolforanstaltninger i Østersøen og endeligt ophør for fartøjer, der fisker efter torsk i den østlige del af Østersøen ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 11. november 2020 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EU) 2016/1139 for så vidt angår indførelsen af kapacitetsgrænser for fiskeri efter torsk i den østlige del af Østersøen samt dataindsamling og kontrolforanstaltninger i Østersøen og af forordning (EU) nr. 508/2014 for så vidt angår endeligt ophør for fartøjer, der fisker efter torsk i den østlige del af Østersøen (COM(2019)0564 — C9-0161/2019 — 2019/0246(COD))P9_TC1-COD(2019)0246Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 11. november 2020 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2020/... om ændring af forordning (EU) 2016/1139, for så vidt angår fiskerikapacitetsreduktion i Østersøen og af forordning (EU) nr. 508/2014, for så vidt angår endeligt ophør med fiskeriaktiviteter for fartøjer, der fisker efter torsk i den østlige del af Østersøen, torsk i den vestlige del af Østersøen og sild i den vestlige del af Østersøen | 65 |
| 2021/C 415/14 | P9_TA(2020)0301Øget samarbejde mellem offentlige arbejdsformidlinger ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 11. november 2020 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om ændring af afgørelse nr. 573/2014/EU om øget samarbejde mellem offentlige arbejdsformidlinger (COM(2019)0620 — C9-0117/2019 — 2019/0188(COD))P9_TC1-COD(2019)0188Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 11. november 2020 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse (EU) 2020/... om ændring af afgørelse nr. 573/2014/EU om øget samarbejde mellem offentlige arbejdsformidlinger | 66 |
| | Torsdag, den 12. november 2020 |
| 2021/C 415/15 | Europa-Parlamentets beslutning af 12. november 2020 om Rådets holdning til forslag til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2021 (11072/1/2020 — C9-0314/2020 — 2020/1998(BUD)) | 67 |
| 2021/C 415/16 | Europa-Parlamentets ikke-lovgivningsmæssige beslutning af 12. november 2020 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse på Den Europæiske Unions vegne af partnerskabsaftalen om bæredygtigt fiskeri mellem Den Europæiske Union og Republikken Seychellerne og den tilhørende gennemførelsesprotokol (2020-2026) (05243/2020 — C9-0073/2020 — 2020/0002M(NLE)) | 80 |
| | Fredag, den 13. november 2020 |
| 2021/C 415/17 | Ændringer vedtaget af Europa-Parlamentet den 13. november 2020 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af et EU-handlingsprogram for sundhed — for perioden 2021-2027 og om ophævelse af forordning (EU) nr. 282/2014 (EU4Health-programmet) (COM(2020)0405 — C9-0152/2020 — 2020/0102(COD)) | 86 |
| 2021/C 415/18 | Ændringer vedtaget af Europa-Parlamentet den 13. november 2020 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af InvestEU-programmet (COM(2020)0403 — C9-0158/2020 — 2020/0108(COD))Ændring 1 | 165 |

III   Forberedende retsakter

Europa-Parlamentet

Onsdag, den 11. november 2020

2021/C 415/06

P9_TA(2020)0290Exceptionelle handelsforanstaltninger for lande og territorier, der deltager i eller er knyttet til Den Europæiske Unions stabiliserings- og associeringsproces ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 11. november 2020 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1215/2009 om exceptionelle handelsforanstaltninger for lande og territorier, der deltager i eller er knyttet til Den Europæiske Unions stabiliserings- og associeringsproces (COM(2020)0135 — C9-0099/2020 — 2020/0051(COD))P9_TC1-COD(2020)0051Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 11. november 2020 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2020/... om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1215/2009 om exceptionelle handelsforanstaltninger for lande og territorier, der deltager i eller er knyttet til Den Europæiske Unions stabiliserings- og associeringsproces

50

2021/C 415/07

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 11. november 2020 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse af protokollen til gennemførelse af partnerskabsaftalen om bæredygtigt fiskeri mellem Den Europæiske Union og Republikken Senegal (13484/2019 — C9-0178/2019 — 2019/0226(NLE))

51

2021/C 415/08

Europa-Parlamentets ikke-lovgivningsmæssige beslutning af 11. november 2020 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse af protokollen til gennemførelse af partnerskabsaftalen om bæredygtigt fiskeri mellem Den Europæiske Union og Republikken Senegal (13484/2019 — C9-0178/2019 — 2019/0226M(NLE))

52

2021/C 415/09

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 11. november 2020 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse på Den Europæiske Unions vegne af partnerskabsaftalen om bæredygtigt fiskeri mellem Den Europæiske Union og Republikken Seychellerne og den tilhørende gennemførelsesprotokol (2020-2026) (05243/2020 — C9-0073/2020 — 2020/0002(NLE))

57

2021/C 415/10

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 11. november 2020 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse af aftalen mellem Den Europæiske Union og Folkerepublikken Kinas regering om samarbejde om og beskyttelse af geografiske betegnelser (08359/2020 — C9-0298/2020 — 2020/0089(NLE))

58

2021/C 415/11

Europa-Parlamentets ikke-lovgivningsmæssige beslutning af 11. november 2020 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse af aftalen mellem Den Europæiske Union og Folkerepublikken Kinas regering om samarbejde om og beskyttelse af geografiske betegnelser (08359/2020 — C9-0298/2020 — 2020/0089M(NLE))

59

2021/C 415/12

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 11. november 2020 om forslag til Rådets direktiv om ændring af direktiv 2006/112/EF om det fælles merværdiafgiftssystem for så vidt angår identifikation af afgiftspligtige personer i Nordirland (COM(2020)0360 — C9-0279/2020 — 2020/0165(CNS))

64

2021/C 415/13

P9_TA(2020)0300Indførelsen af kapacitetsgrænser for fiskeri efter torsk i den østlige del af Østersøen samt dataindsamling og kontrolforanstaltninger i Østersøen og endeligt ophør for fartøjer, der fisker efter torsk i den østlige del af Østersøen ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 11. november 2020 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EU) 2016/1139 for så vidt angår indførelsen af kapacitetsgrænser for fiskeri efter torsk i den østlige del af Østersøen samt dataindsamling og kontrolforanstaltninger i Østersøen og af forordning (EU) nr. 508/2014 for så vidt angår endeligt ophør for fartøjer, der fisker efter torsk i den østlige del af Østersøen (COM(2019)0564 — C9-0161/2019 — 2019/0246(COD))P9_TC1-COD(2019)0246Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 11. november 2020 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2020/... om ændring af forordning (EU) 2016/1139, for så vidt angår fiskerikapacitetsreduktion i Østersøen og af forordning (EU) nr. 508/2014, for så vidt angår endeligt ophør med fiskeriaktiviteter for fartøjer, der fisker efter torsk i den østlige del af Østersøen, torsk i den vestlige del af Østersøen og sild i den vestlige del af Østersøen

65

2021/C 415/14

P9_TA(2020)0301Øget samarbejde mellem offentlige arbejdsformidlinger ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 11. november 2020 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om ændring af afgørelse nr. 573/2014/EU om øget samarbejde mellem offentlige arbejdsformidlinger (COM(2019)0620 — C9-0117/2019 — 2019/0188(COD))P9_TC1-COD(2019)0188Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 11. november 2020 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse (EU) 2020/... om ændring af afgørelse nr. 573/2014/EU om øget samarbejde mellem offentlige arbejdsformidlinger

66

Torsdag, den 12. november 2020

2021/C 415/15

Europa-Parlamentets beslutning af 12. november 2020 om Rådets holdning til forslag til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2021 (11072/1/2020 — C9-0314/2020 — 2020/1998(BUD))

67

2021/C 415/16

Europa-Parlamentets ikke-lovgivningsmæssige beslutning af 12. november 2020 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse på Den Europæiske Unions vegne af partnerskabsaftalen om bæredygtigt fiskeri mellem Den Europæiske Union og Republikken Seychellerne og den tilhørende gennemførelsesprotokol (2020-2026) (05243/2020 — C9-0073/2020 — 2020/0002M(NLE))

80

Fredag, den 13. november 2020

2021/C 415/17

Ændringer vedtaget af Europa-Parlamentet den 13. november 2020 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af et EU-handlingsprogram for sundhed — for perioden 2021-2027 og om ophævelse af forordning (EU) nr. 282/2014 (EU4Health-programmet) (COM(2020)0405 — C9-0152/2020 — 2020/0102(COD))

86

2021/C 415/18

Ændringer vedtaget af Europa-Parlamentet den 13. november 2020 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af InvestEU-programmet (COM(2020)0403 — C9-0158/2020 — 2020/0108(COD))Ændring 1

165

---

| Tegnforklaring






  - | høringsprocedure |
| --- | --- |
| *** | godkendelsesprocedure |
| ***I | almindelig lovgivningsprocedure (førstebehandling) |
| ***II | almindelig lovgivningsprocedure (andenbehandling) |
| ***III | almindelig lovgivningsprocedure (tredjebehandling) |

Tegnforklaring

*

høringsprocedure

***

godkendelsesprocedure

***I

almindelig lovgivningsprocedure (førstebehandling)

***II

almindelig lovgivningsprocedure (andenbehandling)

***III

almindelig lovgivningsprocedure (tredjebehandling)

(Den angivne procedure beror på retsgrundlaget i den foreslåede retsakt)

Parlamentets ændringer:

Ny tekst markeres med
  fede typer og kursiv
  . Udeladelser markeres med symbolet ▌eller ved udstregning. Erstatning af tekst angives ved markering af den nye tekst i 
  fede typer og kursiv
  og ved udeladelse eller udstregning af den tekst, der er erstattet af en ny.

fede typer og kursiv

fede typer og kursiv

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

13.10.2021

| 13.10.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 415/1 |
| --- | --- | --- | --- |

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 415/1

---

EUROPA-PARLAMENTET

SESSIONEN 2020-2021

Mødeperioden fra den 11. til den 13. november 2020

VEDTAGNE TEKSTER

---

I Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER

Europa-Parlamentet

Onsdag, den 11. november 2020

| 13.10.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 415/2 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 415/2

---

P9_TA(2020)0291

Genetisk modificeret MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603-majs, og genetisk modificeret majs, der kombinerer to eller tre af de enkelte transformationsbegivenheder MON 87427, MON 89034, MIR162 og NK603

Europa-Parlamentets beslutning af 11. november 2020 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603-majs, og genetisk modificeret majs, der kombinerer to eller tre af de enkelte transformationsbegivenheder MON 87427, MON 89034, MIR162 og NK603, og om ophævelse af Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2018/1111 i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (D068777/01 — 2020/2836(RSP))

(2021/C 415/01)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603-majs, og genetisk modificeret majs, der kombinerer to eller tre af de enkelte transformationsbegivenheder MON 87427, MON 89034, MIR162 og NK603, og om ophævelse af Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2018/1111 i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (D068777/01, |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603-majs, og genetisk modificeret majs, der kombinerer to eller tre af de enkelte transformationsbegivenheder MON 87427, MON 89034, MIR162 og NK603, og om ophævelse af Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2018/1111 i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (D068777/01,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 af 22. september 2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (1), særlig artikel 7, stk. 3, og artikel 19, stk. 3, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 af 22. september 2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (1), særlig artikel 7, stk. 3, og artikel 19, stk. 3,

| — | der henviser til afstemningen i Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed, jf. artikel 35 i forordning (EF) nr. 1829/2003, den 15. september 2020, som ikke mundede ud i en udtalelse, |
| --- | --- |

—

der henviser til afstemningen i Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed, jf. artikel 35 i forordning (EF) nr. 1829/2003, den 15. september 2020, som ikke mundede ud i en udtalelse,

| — | der henviser til artikel 11 og 13 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 af 16. februar 2011 om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 11 og 13 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 af 16. februar 2011 om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser (2),

| — | der henviser til den udtalelse, der blev vedtaget af Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (EFSA) den 22. maj 2019 og offentliggjort den 8. juli 2019 (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til den udtalelse, der blev vedtaget af Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (EFSA) den 22. maj 2019 og offentliggjort den 8. juli 2019 (3),

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger om indsigelse mod godkendelse af genetisk modificerede organismer (»GMO'er«) (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger om indsigelse mod godkendelse af genetisk modificerede organismer (»GMO'er«) (4),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 112, stk. 2 og 3, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 112, stk. 2 og 3,

| — | der henviser til forslaget til beslutning fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed, |
| --- | --- |

—

der henviser til forslaget til beslutning fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed,

| A. | der henviser til, at Monsanto Europe S.A/N.V. den 15. februar 2016 på vegne af virksomheden Monsanto i USA og i henhold til artikel 5 og 17 i forordning (EF) nr. 1829/2003 indgav en ansøgning til den kompetente nationale myndighed i Nederlandene (i det følgende benævnt »ansøgningen«) om markedsføring af fødevarer, fødevareingredienser og foderstoffer, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603 (i det følgende benævnt »den stablede GM-majs«); der henviser til, at ansøgningen også omfattede markedsføring af produkter, der indeholder eller består af den stablede GM-majs, til andre anvendelsesformål end fødevarer og foderstoffer, undtagen dyrkning; der henviser til, at ansøgningen endvidere omfattede markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af 10 underkombinationer af de enkelte transformationsbegivenheder, der udgør den stablede GM-majs; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Monsanto Europe S.A/N.V. den 15. februar 2016 på vegne af virksomheden Monsanto i USA og i henhold til artikel 5 og 17 i forordning (EF) nr. 1829/2003 indgav en ansøgning til den kompetente nationale myndighed i Nederlandene (i det følgende benævnt »ansøgningen«) om markedsføring af fødevarer, fødevareingredienser og foderstoffer, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603 (i det følgende benævnt »den stablede GM-majs«); der henviser til, at ansøgningen også omfattede markedsføring af produkter, der indeholder eller består af den stablede GM-majs, til andre anvendelsesformål end fødevarer og foderstoffer, undtagen dyrkning; der henviser til, at ansøgningen endvidere omfattede markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af 10 underkombinationer af de enkelte transformationsbegivenheder, der udgør den stablede GM-majs;

| B. | der henviser til, at den stablede genetisk modificerede majs stammer fra krydsning af fire genetisk modificerede (»GM«) majsbegivenheder (MON 87427, MON 89034, MIR162 og NK603), giver tolerance over for glyphosatholdige herbicider og producerer tre insektdræbende proteiner (Cry1A.105, Cry2Ab2 og Vip3Aa20, der er kendt som »Bt«- eller »Cry«-proteiner), som er giftige for visse sommerfuglearters (sommerfugles eller møls) larver (5); |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at den stablede genetisk modificerede majs stammer fra krydsning af fire genetisk modificerede (»GM«) majsbegivenheder (MON 87427, MON 89034, MIR162 og NK603), giver tolerance over for glyphosatholdige herbicider og producerer tre insektdræbende proteiner (Cry1A.105, Cry2Ab2 og Vip3Aa20, der er kendt som »Bt«- eller »Cry«-proteiner), som er giftige for visse sommerfuglearters (sommerfugles eller møls) larver (5);

| C. | der henviser til, at tidligere vurderinger af de fire enkeltbegivenheder og fire af underkombinationerne af den stablede genetisk modificerede majs, som allerede er blevet godkendt, blev anvendt som grundlag for vurderingen af den 4-begivenheds stablede genetisk modificerede majs, og de resterende seks underkombinationer (6); |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at tidligere vurderinger af de fire enkeltbegivenheder og fire af underkombinationerne af den stablede genetisk modificerede majs, som allerede er blevet godkendt, blev anvendt som grundlag for vurderingen af den 4-begivenheds stablede genetisk modificerede majs, og de resterende seks underkombinationer (6);

| D. | der henviser til, at EFSA den 22. maj 2019 vedtog en positiv udtalelse, som blev offentliggjort den 8. juli 2019, vedrørende denne ansøgning; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at EFSA den 22. maj 2019 vedtog en positiv udtalelse, som blev offentliggjort den 8. juli 2019, vedrørende denne ansøgning;

| E. | der henviser til, at det af forordning (EF) nr. 1829/2003 fremgår, at genetisk modificerede fødevarer eller foderstoffer ikke må have negative virkninger for menneskers eller dyrs sundhed eller for miljøet, og at Kommissionen skal tage hensyn til de relevante bestemmelser i EU-retten og andre legitime forhold af relevans for den pågældende sag, når den udarbejder sin afgørelse; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at det af forordning (EF) nr. 1829/2003 fremgår, at genetisk modificerede fødevarer eller foderstoffer ikke må have negative virkninger for menneskers eller dyrs sundhed eller for miljøet, og at Kommissionen skal tage hensyn til de relevante bestemmelser i EU-retten og andre legitime forhold af relevans for den pågældende sag, når den udarbejder sin afgørelse;

Medlemsstaternes bemærkninger og øvrige aspekter

| F. | der henviser til, at medlemsstaterne indsendte mange kritiske bemærkninger til EFSA i løbet af den tre måneder lange høringsperiode (7); der henviser til, at disse kritiske bemærkninger omfatter bekymring for, at der ikke er foretaget nogen analyse af glyphosatrester eller glyphosatmetabolitter i den stablede genmodificerede majs, at der ikke har været nogen test af de mulige synergistiske eller antagonistiske virkninger af Cry-proteinerne og Vip-proteinet og restkoncentrationer af herbicider, at spørgsmålene om sikkerheden ved genetisk modificeret majs og afledte fødevarer og foderstoffer stadig ikke er blevet besvaret, at de potentielle langsigtede reproduktive eller udviklingsmæssige virkninger af fødevaren eller foderstoffet ikke er blevet vurderet, og at sikkerheden af den stablede GM-majs på grund af manglende oplysninger ikke kan vurderes fuldt ud; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at medlemsstaterne indsendte mange kritiske bemærkninger til EFSA i løbet af den tre måneder lange høringsperiode (7); der henviser til, at disse kritiske bemærkninger omfatter bekymring for, at der ikke er foretaget nogen analyse af glyphosatrester eller glyphosatmetabolitter i den stablede genmodificerede majs, at der ikke har været nogen test af de mulige synergistiske eller antagonistiske virkninger af Cry-proteinerne og Vip-proteinet og restkoncentrationer af herbicider, at spørgsmålene om sikkerheden ved genetisk modificeret majs og afledte fødevarer og foderstoffer stadig ikke er blevet besvaret, at de potentielle langsigtede reproduktive eller udviklingsmæssige virkninger af fødevaren eller foderstoffet ikke er blevet vurderet, og at sikkerheden af den stablede GM-majs på grund af manglende oplysninger ikke kan vurderes fuldt ud;

| G. | der henviser til, at en uafhængig videnskabelig analyse har vist, at der bl.a. ikke kan drages nogen endelig konklusion med hensyn til sikkerheden af den stablede GM-majs, at den toksikologiske vurdering og miljørisikovurderingen er uacceptable, og at risikovurderingen ikke opfylder kravene til vurdering af risici for immunsystemet (8); |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at en uafhængig videnskabelig analyse har vist, at der bl.a. ikke kan drages nogen endelig konklusion med hensyn til sikkerheden af den stablede GM-majs, at den toksikologiske vurdering og miljørisikovurderingen er uacceptable, og at risikovurderingen ikke opfylder kravene til vurdering af risici for immunsystemet (8);

| H. | der henviser til, at ansøgeren ikke har fremlagt nogen forsøgsdata for de seks underkombinationer af den stablede GM-majs, der på nuværende tidspunkt ikke er godkendt; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at ansøgeren ikke har fremlagt nogen forsøgsdata for de seks underkombinationer af den stablede GM-majs, der på nuværende tidspunkt ikke er godkendt;

Manglende vurdering af herbicidrester, metabolitter og cocktailvirkninger

| I. | der henviser til, at en række undersøgelser viser, at herbicidtolerante genetisk modificerede afgrøder fører til en større anvendelse af »supplerende« herbicider, især på grund af fremvæksten af herbicidtolerant ukrudt (9); der henviser til, at det som følge heraf må forventes, at den stablede GM-majs vil blive udsat for både større og gentagne doser af glyphosat, og at der derfor kan forekomme en større mængde herbicidrester i høsten; der henviser til, at den stablede genmodificerede majs udtrykker tre glyphosat-tolerante proteiner, hvilket gør den endnu mere tolerant over for højere doser og gentagen sprøjtning; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at en række undersøgelser viser, at herbicidtolerante genetisk modificerede afgrøder fører til en større anvendelse af »supplerende« herbicider, især på grund af fremvæksten af herbicidtolerant ukrudt (9); der henviser til, at det som følge heraf må forventes, at den stablede GM-majs vil blive udsat for både større og gentagne doser af glyphosat, og at der derfor kan forekomme en større mængde herbicidrester i høsten; der henviser til, at den stablede genmodificerede majs udtrykker tre glyphosat-tolerante proteiner, hvilket gør den endnu mere tolerant over for højere doser og gentagen sprøjtning;

| J. | der henviser til, at det stadig er uvist, om glyphosat er kræftfremkaldende; der henviser til, at EFSA i november 2015 konkluderede, at glyphosat sandsynligvis ikke er kræftfremkaldende, og at Det Europæiske Kemikalieagentur i marts 2017 konkluderede, at der ikke var behov for en klassificering; der henviser til, at Det Internationale Kræftforskningscenter — Verdenssundhedsorganisationens specialiserede kræftagentur — i modsætning hertil i 2015 klassificerede glyphosat som sandsynligvis kræftfremkaldende for mennesker; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at det stadig er uvist, om glyphosat er kræftfremkaldende; der henviser til, at EFSA i november 2015 konkluderede, at glyphosat sandsynligvis ikke er kræftfremkaldende, og at Det Europæiske Kemikalieagentur i marts 2017 konkluderede, at der ikke var behov for en klassificering; der henviser til, at Det Internationale Kræftforskningscenter — Verdenssundhedsorganisationens specialiserede kræftagentur — i modsætning hertil i 2015 klassificerede glyphosat som sandsynligvis kræftfremkaldende for mennesker;

| K. | der henviser til, at EFSA's Panel for Genetisk Modificerede Organismer (EFSA's GMO-panel) i sin videnskabelige udtalelse af 22. maj 2019 fastslår, at »EFSA's pesticidenhed har undersøgt vurderingen af herbicidrester fra herbicidtolerante planter, der er relevante for denne ansøgning« (10); der henviser til, at data om restkoncentrationer af glyphosat med EPSPS-ændringer (11) ifølge en udtalelse fra EFSA's pesticidenhed imidlertid er utilstrækkelige til at udlede maksimalgrænseværdier og risikovurderingsværdier (12); |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at EFSA's Panel for Genetisk Modificerede Organismer (EFSA's GMO-panel) i sin videnskabelige udtalelse af 22. maj 2019 fastslår, at »EFSA's pesticidenhed har undersøgt vurderingen af herbicidrester fra herbicidtolerante planter, der er relevante for denne ansøgning« (10); der henviser til, at data om restkoncentrationer af glyphosat med EPSPS-ændringer (11) ifølge en udtalelse fra EFSA's pesticidenhed imidlertid er utilstrækkelige til at udlede maksimalgrænseværdier og risikovurderingsværdier (12);

| L. | der henviser til, at der igen ifølge EFSA's pesticidenhed mangler (13) toksikologiske data, der gør det muligt at foretage en vurdering af risikoen for forbrugerne for så vidt angår flere af de nedbrydningsprodukter fra glyphosat, der er relevante for genetisk modificerede glyphosattolerante afgrøder; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at der igen ifølge EFSA's pesticidenhed mangler (13) toksikologiske data, der gør det muligt at foretage en vurdering af risikoen for forbrugerne for så vidt angår flere af de nedbrydningsprodukter fra glyphosat, der er relevante for genetisk modificerede glyphosattolerante afgrøder;

| M. | der henviser til, at vurdering af herbicidrester og herbicidnedbrydningsprodukter fundet på genmodificerede planter såvel som deres potentielle interaktion med Bt-proteiner anses for at ligge uden for ansvarsområdet for EFSA's GMO-panel og derfor ikke foretages som led i godkendelsesprocessen for GMO'er; der henviser til, at dette er problematisk, eftersom måden, hvorpå genetisk modificerede planter nedbryder supplerende herbicider, såvel som sammensætningen og dermed toksiciteten af nedbrydningsprodukterne (metabolitter) kan skyldes selve den genetiske modifikation (14); |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at vurdering af herbicidrester og herbicidnedbrydningsprodukter fundet på genmodificerede planter såvel som deres potentielle interaktion med Bt-proteiner anses for at ligge uden for ansvarsområdet for EFSA's GMO-panel og derfor ikke foretages som led i godkendelsesprocessen for GMO'er; der henviser til, at dette er problematisk, eftersom måden, hvorpå genetisk modificerede planter nedbryder supplerende herbicider, såvel som sammensætningen og dermed toksiciteten af nedbrydningsprodukterne (metabolitter) kan skyldes selve den genetiske modifikation (14);

Bt-proteiner

| N. | der henviser til, at en række undersøgelser viser, at der er observeret bivirkninger, som efter eksponering for Bt-proteiner kan påvirke immunsystemet, og at nogle Bt-proteiner kan have adjuvansegenskaber (15), hvilket betyder, at de kan øge de allergifremkaldende egenskaber hos andre proteiner, de kommer i kontakt med; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at en række undersøgelser viser, at der er observeret bivirkninger, som efter eksponering for Bt-proteiner kan påvirke immunsystemet, og at nogle Bt-proteiner kan have adjuvansegenskaber (15), hvilket betyder, at de kan øge de allergifremkaldende egenskaber hos andre proteiner, de kommer i kontakt med;

| O. | der henviser til, at det i en mindretalsudtalelse, som blev vedtaget af et medlem af EFSA's GMO-panel i forbindelse med vurderingen af en anden stablet GM-majs og dens underkombinationer, blev konstateret, at der ganske vist aldrig er fundet utilsigtede virkninger for immunsystemet i en ansøgning, i forbindelse med hvilken der udtrykkes Bt-proteiner, men at de »ikke kan iagttages i de toksikologiske undersøgelser [...], der i øjeblikket anbefales og udføres med henblik på EFSA's sikkerhedsvurdering af genetisk modificerede planter, fordi disse undersøgelser ikke medtager behørige tester til dette formål« (16); |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at det i en mindretalsudtalelse, som blev vedtaget af et medlem af EFSA's GMO-panel i forbindelse med vurderingen af en anden stablet GM-majs og dens underkombinationer, blev konstateret, at der ganske vist aldrig er fundet utilsigtede virkninger for immunsystemet i en ansøgning, i forbindelse med hvilken der udtrykkes Bt-proteiner, men at de »ikke kan iagttages i de toksikologiske undersøgelser [...], der i øjeblikket anbefales og udføres med henblik på EFSA's sikkerhedsvurdering af genetisk modificerede planter, fordi disse undersøgelser ikke medtager behørige tester til dette formål« (16);

| P. | der henviser til, at det ikke kan konkluderes, at indtagelse af den stablede GM-majs eller dens underkombinationer er sikker for menneskers og dyrs sundhed; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at det ikke kan konkluderes, at indtagelse af den stablede GM-majs eller dens underkombinationer er sikker for menneskers og dyrs sundhed;

| Q. | der henviser til, at en nylig undersøgelse har vist, at den hurtige stigning i brugen af neonicotinoid-frøbehandlinger i USA er forbundet med den øgede udplantning af genetisk modificeret Bt-majs (17); der henviser til, at Unionen har forbudt udendørs brug af tre neonicotinoider, herunder til bejdsning af frø, på grund af deres indvirkning på honningbier og andre bestøvere (18); |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at en nylig undersøgelse har vist, at den hurtige stigning i brugen af neonicotinoid-frøbehandlinger i USA er forbundet med den øgede udplantning af genetisk modificeret Bt-majs (17); der henviser til, at Unionen har forbudt udendørs brug af tre neonicotinoider, herunder til bejdsning af frø, på grund af deres indvirkning på honningbier og andre bestøvere (18);

Udemokratisk beslutningstagning

| R. | der henviser til, at afstemningen den 15. september 2020 i Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed, jf. artikel 35 i forordning (EF) nr. 1829/2003, ikke mundede ud i en udtalelse, hvilket betyder, at godkendelsen ikke blev støttet af et kvalificeret flertal af medlemsstaterne; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at afstemningen den 15. september 2020 i Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed, jf. artikel 35 i forordning (EF) nr. 1829/2003, ikke mundede ud i en udtalelse, hvilket betyder, at godkendelsen ikke blev støttet af et kvalificeret flertal af medlemsstaterne;

| S. | der henviser til, at Kommissionen erkender, at det er problematisk, at afgørelser om godkendelse af GMO'er fortsat vedtages af Kommissionen uden tilslutning fra et kvalificeret flertal af medlemsstaterne, hvilket i høj grad er en undtagelse for produktgodkendelser som helhed, men er blevet normen for beslutningstagningen vedrørende genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at Kommissionen erkender, at det er problematisk, at afgørelser om godkendelse af GMO'er fortsat vedtages af Kommissionen uden tilslutning fra et kvalificeret flertal af medlemsstaterne, hvilket i høj grad er en undtagelse for produktgodkendelser som helhed, men er blevet normen for beslutningstagningen vedrørende genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer;

| T. | der henviser til, at Parlamentet i sin 8. valgperiode vedtog alt 36 beslutninger, hvori der blev gjort indsigelse mod markedsføring af GMO'er til fødevarer og foderstoffer (33 beslutninger) og mod dyrkning af GMO'er i Unionen (tre beslutninger); der henviser til, at Parlamentet til dato har vedtaget otte indsigelser i sin 9. valgperiode; der henviser til, at der ikke var et kvalificeret flertal blandt medlemsstaterne for at godkende nogen af disse GMO'er; der henviser til, at Kommissionen — til trods for sin egen erkendelse af de demokratiske mangler, medlemsstaternes manglende støtte og Parlamentets indsigelser — fortsat godkender GMO'er; |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at Parlamentet i sin 8. valgperiode vedtog alt 36 beslutninger, hvori der blev gjort indsigelse mod markedsføring af GMO'er til fødevarer og foderstoffer (33 beslutninger) og mod dyrkning af GMO'er i Unionen (tre beslutninger); der henviser til, at Parlamentet til dato har vedtaget otte indsigelser i sin 9. valgperiode; der henviser til, at der ikke var et kvalificeret flertal blandt medlemsstaterne for at godkende nogen af disse GMO'er; der henviser til, at Kommissionen — til trods for sin egen erkendelse af de demokratiske mangler, medlemsstaternes manglende støtte og Parlamentets indsigelser — fortsat godkender GMO'er;

| U. | der henviser til, at Kommissionen i henhold til forordning (EU) nr. 182/2011 kan beslutte ikke at godkende en GMO, når der i appeludvalget ikke er et kvalificeret flertal af medlemsstaterne for godkendelse (19); der henviser til, at der ikke kræves nogen ændring af lovgivningen i denne henseende; |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at Kommissionen i henhold til forordning (EU) nr. 182/2011 kan beslutte ikke at godkende en GMO, når der i appeludvalget ikke er et kvalificeret flertal af medlemsstaterne for godkendelse (19); der henviser til, at der ikke kræves nogen ændring af lovgivningen i denne henseende;

| 1. | mener, at udkastet til Kommissionens gennemførelsesafgørelse indebærer en overskridelse af de gennemførelsesbeføjelser, der er fastsat i forordning (EF) nr. 1829/2003; |
| --- | --- |

1.

| 2. | mener, at udkastet til Kommissionens gennemførelsesafgørelse ikke er i overensstemmelse med EU-retten, fordi det ikke er foreneligt med målet for forordning (EF) nr. 1829/2003, som i overensstemmelse med de generelle principper, der er fastlagt i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 178/2002 (20), er at give et grundlag for at sikre et højt niveau for beskyttelse af menneskers liv og sundhed, af dyrs sundhed og velfærd, af miljøet og af forbrugernes interesser i relation til GM-fødevarer og -foderstoffer, samtidig med at det sikres, at det indre marked fungerer tilfredsstillende; |
| --- | --- |

2.

| 3. | anmoder Kommissionen om at trække udkastet til gennemførelsesafgørelse tilbage; |
| --- | --- |

3.

| 4. | glæder sig over, at Kommissionen i en skrivelse af 11. september 2020 til medlemmerne endelig anerkendte behovet for at tage højde for bæredygtighed, når det gælder beslutninger om godkendelse af GMO'er (21); udtrykker imidlertid sin dybe skuffelse over, at Kommissionen den 28. september 2020 godkendte en anden genetisk modificeret sojabønne til import (22) trods indsigelser fra Parlamentet og et flertal af medlemsstaterne; |
| --- | --- |

4.

| 5. | opfordrer Kommissionen til i største hast at gøre fremskridt med hensyn til udarbejdelsen af bæredygtighedskriterier under fuld inddragelse af Parlamentet; opfordrer Kommissionen til at oplyse, hvordan denne proces vil blive gennemført og inden for hvilken tidsramme; |
| --- | --- |

5.

| 6. | opfordrer på ny indtrængende Kommissionen til at tage hensyn til Unionens forpligtelser i henhold til internationale aftaler, såsom klimaaftalen fra Paris, FN's biodiversitetskonvention og FN's verdensmål for bæredygtig udvikling; |
| --- | --- |

6.

| 7. | gentager sin opfordring til Kommissionen om at holde op med at godkende GMO'er, hvad enten de anvendes til dyrkning eller til fødevarer og foderstoffer, når medlemsstaterne i appeludvalget ikke afgiver nogen udtalelse, jf. artikel 6, stk. 3, i forordning (EU) nr. 182/2011; |
| --- | --- |

7.

| 8. | gentager sin opfordring til Kommissionen om ikke at godkende herbicidtolerante genetisk modificerede afgrøder, før de sundhedsrisici, der er forbundet med restkoncentrationer af herbicidrester, er blevet grundigt undersøgt i hvert enkelt tilfælde, hvilket kræver en fuldstændig vurdering af restprodukterne fra sprøjtning af sådanne genetisk modificerede afgrøder med supplerende herbicider, en vurdering af herbicidnedbrydningsprodukterne og eventuelle kombinatoriske virkninger; |
| --- | --- |

8.

| 9. | gentager sin opfordring til Kommissionen om fuldt ud at integrere risikovurderingen af anvendelsen af supplerende herbicider og restkoncentrationer heraf i risikovurderingen af herbicidtolerante GM-planter, uanset om den pågældende GM-plante er bestemt til dyrkning i Unionen eller til at blive importeret til Unionen til fødevare- og foderstofbrug; |
| --- | --- |

9.

| 10. | gentager sin opfordring til Kommissionen om ikke at godkende nogen underkombinationer af stablede GM-begivenheder, medmindre de er blevet grundigt evalueret af EFSA på grundlag af fuldstændige data fremlagt af ansøgeren; |
| --- | --- |

10.

| 11. | mener mere specifikt, at det er i strid med de generelle fødevareretlige principper, som er fastsat i forordning (EF) nr. 178/2002, at godkende plantesorter, for hvilke der ikke er fremlagt nogen sikkerhedsoplysninger, og som ikke er blevet testet eller skabt endnu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | gentager sin opfordring til EFSA om yderligere at udvikle og systematisk anvende metoder, der gør det muligt at kortlægge utilsigtede virkninger af stablede GM-begivenheder, f.eks. i forbindelse med Bt-toksiners adjuvansegenskaber; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

13.

---

(1)  EUT L 268 af 18.10.2003, s. 1.

(2)  EUT L 55 af 28.2.2011, s. 13.

(3)  Videnskabelig udtalelse fra EFSA's Panel for Genetisk Modificerede Organismer om vurdering af den genetisk modificerede majs MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603 og underkombinationer til anvendelse i fødevarer og foderstoffer i henhold til forordning (EF) nr. 1829/2003 (ansøgning EFSA-GMO-NL-2016-131), EFSA Journal 2019; 17(7):5734, https://doi.org/10.2903/j.efsa.2019.5734

(4)  I sin ottende valgperiode vedtog Parlamentet 36 beslutninger, i hvilke der blev gjort indsigelse mod godkendelsen af GMO'er. Endvidere har Parlamentet i sin niende valgperiode vedtaget følgende beslutninger:

| — | Europa-Parlamentets beslutning af 10. oktober 2019 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (Vedtagne tekster, P9_TA(2019)0028). |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets beslutning af 10. oktober 2019 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (Vedtagne tekster, P9_TA(2019)0028).

| — | Europa-Parlamentets beslutning af 10. oktober 2019 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om forlængelse af tilladelsen til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret A2704-12-sojabønne (ACS-GMØØ5-3), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (Vedtagne tekster, P9_TA(2019)0029). |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets beslutning af 10. oktober 2019 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om forlængelse af tilladelsen til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret A2704-12-sojabønne (ACS-GMØØ5-3), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (Vedtagne tekster, P9_TA(2019)0029).

| — | Europa-Parlamentets beslutning af 10. oktober 2019 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 og genetisk modificeret majs, der kombinerer to, tre eller fire af enkelt-GM-begivenhederne MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 og DAS-40278-9, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (Vedtagne tekster, P9_TA(2019)0030). |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets beslutning af 10. oktober 2019 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 og genetisk modificeret majs, der kombinerer to, tre eller fire af enkelt-GM-begivenhederne MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 og DAS-40278-9, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (Vedtagne tekster, P9_TA(2019)0030).

| — | Europa-Parlamentets beslutning af 14. november 2019 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om forlængelse af tilladelsen til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret bomuld LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (Vedtagne tekster, P9_TA(2019)0054). |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets beslutning af 14. november 2019 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om forlængelse af tilladelsen til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret bomuld LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (Vedtagne tekster, P9_TA(2019)0054).

| — | Europa-Parlamentets beslutning af 14. november 2019 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om forlængelse af tilladelsen til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret MON 89788-sojabønne (MON-89788-1), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (Vedtagne tekster, P9_TA(2019)0055). |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets beslutning af 14. november 2019 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om forlængelse af tilladelsen til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret MON 89788-sojabønne (MON-89788-1), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (Vedtagne tekster, P9_TA(2019)0055).

| — | Europa-Parlamentets beslutning af 14. november 2019 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 og underkombinationerne MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 og NK603 × DAS-40278-9 i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (Vedtagne tekster, P9_TA(2019)0056). |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets beslutning af 14. november 2019 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 og underkombinationerne MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 og NK603 × DAS-40278-9 i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (Vedtagne tekster, P9_TA(2019)0056).

| — | Europa-Parlamentets beslutning af 14. november 2019 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 og genetisk modificeret majs, der kombinerer to, tre, fire eller fem af de enkelte transformationsbegivenheder Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 og GA21, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (Vedtagne tekster, P9_TA(2019)0057). |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets beslutning af 14. november 2019 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 og genetisk modificeret majs, der kombinerer to, tre, fire eller fem af de enkelte transformationsbegivenheder Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 og GA21, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (Vedtagne tekster, P9_TA(2019)0057).

| — | Europa-Parlamentets beslutning af 14. maj 2020 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af den genetisk modificerede sojabønne MON 87708 × MON 89788 × A5547-127, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0069). |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets beslutning af 14. maj 2020 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af den genetisk modificerede sojabønne MON 87708 × MON 89788 × A5547-127, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0069).

(5)  EFSA's udtalelse, s. 11.

(6)  Idem, s. 3.

(7)  Medlemsstaternes bemærkninger: http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2016-00148

(8)  Bemærkning fra TestBiotech til EFSA's vurdering af genetisk modificeret majs MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603 og underkombinationer, august 2019, https://www.testbiotech.org/en/content/testbiotech-comment-efsa-assessment-genetically-engineered-maize-mon87427xmon89034xMIR162xNK603

(9)  Se f.eks. S. Bonny, »Genetically Modified Herbicide-Tolerant Crops, Weeds, and Herbicides: Overview and Impact«, Environmental Management, januar 2016, 57(1), s. 31-48, https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/26296738 og C.M. Benbrook, »Impacts of genetically engineered crops on pesticide use in the U.S. — the first sixteen years«, Environmental Sciences Europe 24, 24 (2012), https://enveurope.springeropen.com/articles/10.1186/2190-4715-24-24, samt G. Schütte, M. Eckerstorfer, V. Rastelli et al., »Herbicide resistance and biodiversity: agronomic and environmental aspects of genetically modified herbicide-resistant plants«, Environmental Sciences Europe 29, 5 (2017), https://link.springer.com/article/10.1186/s12302-016-0100-y

(10)  EFSA's udtalelse, s. 9.

(11)  Den stablede GMO-majs indeholder en EPSPS-ændring.

(12)  EFSA's gennemgang af de eksisterende maksimalgrænseværdier for restkoncentrationer af glyphosat i henhold til artikel 12 i forordning (EF) nr. 396/2005 — revideret udgave for at tage hensyn til udeladte data, EFSA Journal 2019; 17(10):5862, s. 4, https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/5862

(13)  EFSA's konklusion om peerevalueringen af vurderingen af pesticidrisikoen ved aktivstoffet glyphosat, EFSA Journal 2015: 13(11):4302, s. 3, https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/4302

(14)  Dette er netop tilfældet for glyphosat, som anført i EFSA's gennemgang af de eksisterende maksimalgrænseværdier for restkoncentrationer af glyphosat i henhold til artikel 12 i forordning (EF) nr. 396/2005, EFSA Journal 2018; 16(5):5263, s. 12, https://www.efsa.europa.eu/fr/efsajournal/pub/5263

(15)  For en gennemgang se N. Rubio Infante & L. Moreno-Fierros, »An overview of the safety and biological effects of Bacillus thuringiensis Cry toxins in mammals«, Journal of Applied Toxicology, maj 2016, 36(5): s. 630-648, http://onlinelibrary.wiley.com/doi/10.1002/jat.3252/full

(16)  Ansøgning EFSA-GMO-DE-2010-86 (Bt11 3 MIR162 3 1507 3 GA21-majs og tre underkombinationer uafhængigt af deres oprindelse), mindretalsudtalelse, J.M. Wal, medlem af EFSA's GMO-panel, EFSA Journal 2018; 16(7):5309, s. 34, https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/epdf/10.2903/j.efsa.2018.5309

(17)  M.R. Douglas, J.F. Tooker, »Large-Scale Deployment of Seed Treatments Has Driven Rapid Increase in Use of Neonicotinoid Insecticides and Preemptive Pest Management in U.S. Field Crops«, Environmental Science and Technology 2015, 49, 8, s. 5088-5097, https://pubs.acs.org/doi/10.1021/es506141g

(18)  Neonicotinoider, https://ec.europa.eu/food/plant/pesticides/approval_active_substances/approval_renewal/neonicotinoids_en

(19)  Det fremgår af artikel 6, stk. 3, i forordning (EU) nr. 182/2011, at Kommissionen »kan«, og ikke »skal«, gå videre med godkendelsen, hvis der i appeludvalget ikke er et kvalificeret flertal af medlemsstaterne for godkendelse.

(20)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 178/2002 af 28. januar 2002 om generelle principper og krav i fødevarelovgivningen, om oprettelse af Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet og om procedurer vedrørende fødevaresikkerhed (EFT L 31 af 1.2.2002, s. 1).

(21)  https://tillymetz.lu/wp-content/uploads/2020/09/Co-signed-letter-MEP-Metz.pdf

(22)  MON 87708 × MON 89788 × A5547-127, https://webgate.ec.europa.eu/dyna/gm_register/gm_register_auth.cfm?pr_id=100

---

| 13.10.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 415/8 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 415/8

---

P9_TA(2020)0292

Genetisk modificerede sojabønne SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5)

Europa-Parlamentets beslutning af 11. november 2020 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af den genetisk modificerede sojabønne SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (D068779/01 — 2020/2838(RSP))

(2021/C 415/02)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af den genetisk modificerede sojabønne SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (D068779/01, |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af den genetisk modificerede sojabønne SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (D068779/01,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 af 22. september 2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (1), særlig artikel 7, stk. 3, og artikel 19, stk. 3, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 af 22. september 2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (1), særlig artikel 7, stk. 3, og artikel 19, stk. 3,

| — | der henviser til afstemningen i Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed, jf. artikel 35 i forordning (EF) nr. 1829/2003, den 15. september 2020, som ikke mundede ud i en udtalelse, |
| --- | --- |

—

der henviser til afstemningen i Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed, jf. artikel 35 i forordning (EF) nr. 1829/2003, den 15. september 2020, som ikke mundede ud i en udtalelse,

| — | der henviser til artikel 11 og 13 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 af 16. februar 2011 om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 11 og 13 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 af 16. februar 2011 om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser (2),

| — | der henviser til den udtalelse, der blev vedtaget af Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (EFSA) den 28. november 2019 og offentliggjort den 20. januar 2020 (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til den udtalelse, der blev vedtaget af Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (EFSA) den 28. november 2019 og offentliggjort den 20. januar 2020 (3),

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger, hvori der gøres indsigelse mod godkendelsen af genetisk modificerede organismer (»GMO'er«) (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger, hvori der gøres indsigelse mod godkendelsen af genetisk modificerede organismer (»GMO'er«) (4),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 112, stk. 2 og 3, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 112, stk. 2 og 3,

| — | der henviser til forslag til beslutning fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed, |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag til beslutning fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed,

| A. | der henviser til, at Syngenta Crop Protection AG den 8. august 2012 via det forbundne selskab Syngenta Crop Protection NV/SA indgav en ansøgning til den nationale kompetente myndighed i Tyskland (»ansøgningen«) i overensstemmelse med artikel 5 og 17 i forordning (EF) nr. 1829/2003; der henviser til, at ansøgningen vedrørte markedsføring af fødevarer, fødevareingredienser og foderstoffer, der indeholder, består af eller er fremstillet af den genetisk modificerede sojabønne (Glycine max (L.) Merr.) SYHT0H2; der henviser til, at ansøgningen også vedrørte markedsføring af produkter, der indeholder eller består af den genetisk modificerede sojabønne SYHT0H2, til andre anvendelsesformål end fødevarer og foderstoffer, undtagen dyrkning; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Syngenta Crop Protection AG den 8. august 2012 via det forbundne selskab Syngenta Crop Protection NV/SA indgav en ansøgning til den nationale kompetente myndighed i Tyskland (»ansøgningen«) i overensstemmelse med artikel 5 og 17 i forordning (EF) nr. 1829/2003; der henviser til, at ansøgningen vedrørte markedsføring af fødevarer, fødevareingredienser og foderstoffer, der indeholder, består af eller er fremstillet af den genetisk modificerede sojabønne (Glycine max (L.) Merr.) SYHT0H2; der henviser til, at ansøgningen også vedrørte markedsføring af produkter, der indeholder eller består af den genetisk modificerede sojabønne SYHT0H2, til andre anvendelsesformål end fødevarer og foderstoffer, undtagen dyrkning;

| B. | der henviser til, at EFSA den 28. november 2019 vedtog en positiv udtalelse, som blev offentliggjort den 20. januar 2020, vedrørende denne ansøgning; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at EFSA den 28. november 2019 vedtog en positiv udtalelse, som blev offentliggjort den 20. januar 2020, vedrørende denne ansøgning;

| C. | der henviser til, at den genetisk modificerede sojabønne SYHT0H2 er blevet udviklet med henblik på at tilvejebringe tolerance over for ammoniumglufosinat og aktivstoffer til ukrudtsbekæmpelse såsom mesotrion og andre herbicider, der hæmmer p-hydroxyphenylpyruvatdioxygenase (HPPD) (5); |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at den genetisk modificerede sojabønne SYHT0H2 er blevet udviklet med henblik på at tilvejebringe tolerance over for ammoniumglufosinat og aktivstoffer til ukrudtsbekæmpelse såsom mesotrion og andre herbicider, der hæmmer p-hydroxyphenylpyruvatdioxygenase (HPPD) (5);

Manglende vurdering af restkoncentrationer af supplerende herbicider

| D. | der henviser til, at det er blevet påvist, at dyrkningen af herbicidtolerante genetisk modificerede afgrøder fører til en større anvendelse af herbicider, især på grund af fremvæksten af herbicidtolerant ukrudt (6); der henviser til, at det som følge heraf må forventes, at afgrøder af den genetisk modificerede sojabønne SYHT0H2 vil blive udsat for både højere og gentagne doser af supplerende herbicider (glufosinat og HPPD-hæmmende herbicider), hvilket potentielt vil føre til en større mængde restkoncentrationer i høsten; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at det er blevet påvist, at dyrkningen af herbicidtolerante genetisk modificerede afgrøder fører til en større anvendelse af herbicider, især på grund af fremvæksten af herbicidtolerant ukrudt (6); der henviser til, at det som følge heraf må forventes, at afgrøder af den genetisk modificerede sojabønne SYHT0H2 vil blive udsat for både højere og gentagne doser af supplerende herbicider (glufosinat og HPPD-hæmmende herbicider), hvilket potentielt vil føre til en større mængde restkoncentrationer i høsten;

| E. | der henviser til, at glufosinat er klassificeret som reproduktionstoksisk i kategori 1B og dermed er omfattet af udelukkelseskriterierne i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 (7); der henviser til, at godkendelsen af glufosinat til anvendelse i Unionen udløb den 31. juli 2018 (8); |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at glufosinat er klassificeret som reproduktionstoksisk i kategori 1B og dermed er omfattet af udelukkelseskriterierne i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 (7); der henviser til, at godkendelsen af glufosinat til anvendelse i Unionen udløb den 31. juli 2018 (8);

| F. | der henviser til, at det HPPD-hæmmende herbicid mesotrion ifølge EFSA »kan anses at have hormonforstyrrende egenskaber«, mens det genotoksiske potentiale ved AMBA, et nedbrydningsprodukt af mesotrion, »ikke kan udelukkes« (9); |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at det HPPD-hæmmende herbicid mesotrion ifølge EFSA »kan anses at have hormonforstyrrende egenskaber«, mens det genotoksiske potentiale ved AMBA, et nedbrydningsprodukt af mesotrion, »ikke kan udelukkes« (9);

| G. | der henviser til, at kun glufosinat og mesotrion blev betragtet som supplerende herbicider for så vidt angår risikovurderingen; der henviser til, at HPPD-hæmmende herbicider imidlertid omfatter en række herbicider, herunder isoxaflutol, som derfor kan anvendes i store mængder på denne genetisk modificerede sojabønne; der henviser til, at isoxaflutol i henhold til den harmoniserede klassificering og mærkning, der er godkendt af Unionen, er meget giftig for vandlevende organismer og mistænkes for at skade ufødte børn (10); |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at kun glufosinat og mesotrion blev betragtet som supplerende herbicider for så vidt angår risikovurderingen; der henviser til, at HPPD-hæmmende herbicider imidlertid omfatter en række herbicider, herunder isoxaflutol, som derfor kan anvendes i store mængder på denne genetisk modificerede sojabønne; der henviser til, at isoxaflutol i henhold til den harmoniserede klassificering og mærkning, der er godkendt af Unionen, er meget giftig for vandlevende organismer og mistænkes for at skade ufødte børn (10);

| H. | der henviser til, at vurdering af herbicidrester og herbicidnedbrydningsprodukter på genmodificerede planter såvel som mulige kombinatoriske virkninger (»cocktailvirkninger«) anses for at ligge uden for ansvarsområdet for EFSA's Ekspertpanel om Genetisk Modificerede Organismer og derfor ikke foretages som led i godkendelsesprocessen for GMO'er; der henviser til, at dette er problematisk, eftersom måden, hvorpå den pågældende genetisk modificerede plante nedbryder supplerende herbicider, samt sammensætningen og dermed toksiciteten af nedbrydningsprodukterne (metabolitterne) kan skyldes selve den genetiske modifikation; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at vurdering af herbicidrester og herbicidnedbrydningsprodukter på genmodificerede planter såvel som mulige kombinatoriske virkninger (»cocktailvirkninger«) anses for at ligge uden for ansvarsområdet for EFSA's Ekspertpanel om Genetisk Modificerede Organismer og derfor ikke foretages som led i godkendelsesprocessen for GMO'er; der henviser til, at dette er problematisk, eftersom måden, hvorpå den pågældende genetisk modificerede plante nedbryder supplerende herbicider, samt sammensætningen og dermed toksiciteten af nedbrydningsprodukterne (metabolitterne) kan skyldes selve den genetiske modifikation;

| I. | der henviser til, at restkoncentrationer af herbicider, der ikke er godkendt til anvendelse i Unionen, i importerede fødevarer og foder i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) Nr. 396/2005 (11) skal kontrolleres og overvåges nøje; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at restkoncentrationer af herbicider, der ikke er godkendt til anvendelse i Unionen, i importerede fødevarer og foder i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) Nr. 396/2005 (11) skal kontrolleres og overvåges nøje;

| J. | der henviser til, at medlemsstaterne i henhold til Unionens seneste samordnede flerårige kontrolprogram for 2020, 2021 og 2022 ikke er forpligtede til at måle glufosinat i importerede sojabønner (12); der henviser til, at det ikke kan udelukkes, at den genmodificerede sojabønne SYHT0H2 eller heraf afledte produkter til fødevarer og foderstoffer vil overskride Unionens maksimalgrænseværdier, som er blevet indført med henblik på at sikre et højt forbrugerbeskyttelsesniveau; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at medlemsstaterne i henhold til Unionens seneste samordnede flerårige kontrolprogram for 2020, 2021 og 2022 ikke er forpligtede til at måle glufosinat i importerede sojabønner (12); der henviser til, at det ikke kan udelukkes, at den genmodificerede sojabønne SYHT0H2 eller heraf afledte produkter til fødevarer og foderstoffer vil overskride Unionens maksimalgrænseværdier, som er blevet indført med henblik på at sikre et højt forbrugerbeskyttelsesniveau;

| K. | der henviser til, at det derfor ikke kan konkluderes, at indtagelse af den genmodificerede sojabønne SYHT0H2 er sikker for menneskers og dyrs sundhed; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at det derfor ikke kan konkluderes, at indtagelse af den genmodificerede sojabønne SYHT0H2 er sikker for menneskers og dyrs sundhed;

| L. | der henviser til, at det i konklusionerne fra et internationalt forskningsprojekt med titlen »Risikovurdering af genetisk modificerede organismer i EU og Schweiz«, der blev fremlagt i januar 2020, blev konstateret, at EU's risikovurdering af GMO'er ikke imødegår risici for folkesundheden og miljøet på tilfredsstillende vis, herunder hvad angår de sundhedsrisici, der er forbundet med indtagelsen af produkter, der er afledt af herbicidtolerante genetisk modificerede planter (13); |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at det i konklusionerne fra et internationalt forskningsprojekt med titlen »Risikovurdering af genetisk modificerede organismer i EU og Schweiz«, der blev fremlagt i januar 2020, blev konstateret, at EU's risikovurdering af GMO'er ikke imødegår risici for folkesundheden og miljøet på tilfredsstillende vis, herunder hvad angår de sundhedsrisici, der er forbundet med indtagelsen af produkter, der er afledt af herbicidtolerante genetisk modificerede planter (13);

Bemærkninger fra medlemsstaternes kompetente myndigheder

| M. | der henviser til de bemærkninger, som medlemsstaterne indsendte til EFSA i løbet af den tre måneder lange høringsperiode (14); der henviser til, at kritiske bemærkninger bl.a. omfatter den manglende analyse af restkoncentrationer af herbicider i importerede genetisk modificerede SYHT0H2-sojabønner og de potentielle sundhedsrisici for forbrugerne, at de toksikologiske oplysninger er utilstrækkelige, og at der derfor ikke kan foretages en vurdering af den potentielle risiko forbundet med indtagelse af fødevarer fremstillet af den genetisk modificerede sojabønne SYHT0H2, at de oplysninger, som er nødvendige med henblik på at drage konklusioner om en miljø- og sundhedsmæssig risikovurdering, ikke er fuldstændige, samt at der bør foreligge en detaljeret overvågningsplan, inden der kan gives tilladelse; |
| --- | --- |

M.

der henviser til de bemærkninger, som medlemsstaterne indsendte til EFSA i løbet af den tre måneder lange høringsperiode (14); der henviser til, at kritiske bemærkninger bl.a. omfatter den manglende analyse af restkoncentrationer af herbicider i importerede genetisk modificerede SYHT0H2-sojabønner og de potentielle sundhedsrisici for forbrugerne, at de toksikologiske oplysninger er utilstrækkelige, og at der derfor ikke kan foretages en vurdering af den potentielle risiko forbundet med indtagelse af fødevarer fremstillet af den genetisk modificerede sojabønne SYHT0H2, at de oplysninger, som er nødvendige med henblik på at drage konklusioner om en miljø- og sundhedsmæssig risikovurdering, ikke er fuldstændige, samt at der bør foreligge en detaljeret overvågningsplan, inden der kan gives tilladelse;

Udemokratisk beslutningstagning

| N. | der henviser til, at afstemningen den 15. september 2020 i Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed, jf. artikel 35 i forordning (EF) nr. 1829/2003, ikke mundede ud i en udtalelse, hvilket betyder, at godkendelsen ikke blev støttet af et kvalificeret flertal af medlemsstaterne; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at afstemningen den 15. september 2020 i Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed, jf. artikel 35 i forordning (EF) nr. 1829/2003, ikke mundede ud i en udtalelse, hvilket betyder, at godkendelsen ikke blev støttet af et kvalificeret flertal af medlemsstaterne;

| O. | der henviser til, at Kommissionen erkender, at det er problematisk, at afgørelser om godkendelse af GMO'er fortsat vedtages af Kommissionen uden tilslutning fra et kvalificeret flertal af medlemsstaterne, hvilket i høj grad er en undtagelse for produktgodkendelser som helhed, men er blevet normen for beslutningstagningen vedrørende genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (15); |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at Kommissionen erkender, at det er problematisk, at afgørelser om godkendelse af GMO'er fortsat vedtages af Kommissionen uden tilslutning fra et kvalificeret flertal af medlemsstaterne, hvilket i høj grad er en undtagelse for produktgodkendelser som helhed, men er blevet normen for beslutningstagningen vedrørende genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (15);

| P. | der henviser til, at Parlamentet i sin 8. valgperiode vedtog i alt 36 beslutninger, hvori der blev gjort indsigelse mod markedsføring af GMO'er til fødevarer og foderstoffer (33 beslutninger) og mod dyrkning af GMO'er i Unionen (tre beslutninger); der henviser til, at Parlamentet til dato har vedtaget otte indsigelser i sin 9. valgperiode; der henviser til, at der ikke var et kvalificeret flertal blandt medlemsstaterne for at godkende nogen af disse GMO'er; der henviser til, at Kommissionen — til trods for sin egen erkendelse af de demokratiske mangler, medlemsstaternes manglende støtte og Parlamentets indsigelser — fortsat godkender GMO'er; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at Parlamentet i sin 8. valgperiode vedtog i alt 36 beslutninger, hvori der blev gjort indsigelse mod markedsføring af GMO'er til fødevarer og foderstoffer (33 beslutninger) og mod dyrkning af GMO'er i Unionen (tre beslutninger); der henviser til, at Parlamentet til dato har vedtaget otte indsigelser i sin 9. valgperiode; der henviser til, at der ikke var et kvalificeret flertal blandt medlemsstaterne for at godkende nogen af disse GMO'er; der henviser til, at Kommissionen — til trods for sin egen erkendelse af de demokratiske mangler, medlemsstaternes manglende støtte og Parlamentets indsigelser — fortsat godkender GMO'er;

| Q. | der henviser til, at Kommissionen i henhold til forordning (EU) nr. 182/2011 kan beslutte ikke at godkende en GMO, når der i appeludvalget ikke er et kvalificeret flertal af medlemsstaterne for godkendelse (16); der henviser til, at der ikke kræves nogen ændring af lovgivningen i denne henseende; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at Kommissionen i henhold til forordning (EU) nr. 182/2011 kan beslutte ikke at godkende en GMO, når der i appeludvalget ikke er et kvalificeret flertal af medlemsstaterne for godkendelse (16); der henviser til, at der ikke kræves nogen ændring af lovgivningen i denne henseende;

Opretholdelse af Unionens internationale forpligtelser

| R. | der henviser til, at det af forordning (EF) nr. 1829/2003 fremgår, at genetisk modificerede fødevarer eller foderstoffer ikke må have negative virkninger for menneskers eller dyrs sundhed eller for miljøet, og at Kommissionen skal tage hensyn til de relevante bestemmelser i EU-retten og andre legitime forhold af relevans for den pågældende sag, når den udarbejder sin afgørelse; der henviser til, at sådanne legitime forhold bør omfatte Unionens forpligtelser i henhold til De Forenede Nationers (FN's) verdensmål for bæredygtig udvikling (verdensmål), klimaaftalen fra Paris og FN's biodiversitetskonvention; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at det af forordning (EF) nr. 1829/2003 fremgår, at genetisk modificerede fødevarer eller foderstoffer ikke må have negative virkninger for menneskers eller dyrs sundhed eller for miljøet, og at Kommissionen skal tage hensyn til de relevante bestemmelser i EU-retten og andre legitime forhold af relevans for den pågældende sag, når den udarbejder sin afgørelse; der henviser til, at sådanne legitime forhold bør omfatte Unionens forpligtelser i henhold til De Forenede Nationers (FN's) verdensmål for bæredygtig udvikling (verdensmål), klimaaftalen fra Paris og FN's biodiversitetskonvention;

| S. | der henviser til, at en nylig rapport fra FN's særlige rapportør om retten til fødevarer viste, at farlige pesticider har katastrofale konsekvenser for sundheden, især i udviklingslandene (17); der henviser til, at verdensmål 3.9 sigter mod væsentligt at reducere antallet af dødsfald og sygdomme forårsaget af farlige kemikalier og luft-, vand- og jordforurening inden 2030 (18); |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at en nylig rapport fra FN's særlige rapportør om retten til fødevarer viste, at farlige pesticider har katastrofale konsekvenser for sundheden, især i udviklingslandene (17); der henviser til, at verdensmål 3.9 sigter mod væsentligt at reducere antallet af dødsfald og sygdomme forårsaget af farlige kemikalier og luft-, vand- og jordforurening inden 2030 (18);

| T. | der henviser til, at EFSA konstaterede, at den skønnede eksponering af sprøjtepersonale, når glufosinat, der er klassificeret som reproduktionstoksisk, anvendes til ukrudtsbekæmpelse i genetisk modificeret majs, oversteg den acceptable eksponering af sprøjtepersonale, selv når der blev anvendt personlige værnemidler (19); der henviser til, at risikoen for øget eksponering af sprøjtepersonale giver anledning til særlig bekymring i forbindelse med herbicidtolerante genetisk modificerede afgrøder i betragtning af de større mængder herbicider, der anvendes; |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at EFSA konstaterede, at den skønnede eksponering af sprøjtepersonale, når glufosinat, der er klassificeret som reproduktionstoksisk, anvendes til ukrudtsbekæmpelse i genetisk modificeret majs, oversteg den acceptable eksponering af sprøjtepersonale, selv når der blev anvendt personlige værnemidler (19); der henviser til, at risikoen for øget eksponering af sprøjtepersonale giver anledning til særlig bekymring i forbindelse med herbicidtolerante genetisk modificerede afgrøder i betragtning af de større mængder herbicider, der anvendes;

| U. | der henviser til, at skovrydning er en væsentlig årsag til tab af biodiversitet; der henviser til, at emissioner fra arealanvendelse og ændringer i arealanvendelsen, hovedsagelig på grund af skovrydning, er den næststørste årsag til klimaændringer efter afbrænding af fossile brændstoffer (20); der henviser til, at klimaftalen fra Paris og den strategiske plan for biodiversitet 2011-2020, som blev vedtaget under FN's biodiversitetskonvention, samt Aichimålene for biodiversitet understøtter indsatsen for en bæredygtig skovforvaltning, -beskyttelse og -genopretning (21); der henviser til, at verdensmål 15 omfatter målet om at standse skovrydning inden 2020 (22); der henviser til, at skove spiller en multifunktionel rolle, som understøtter opnåelsen af de fleste af verdensmålene (23); |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at skovrydning er en væsentlig årsag til tab af biodiversitet; der henviser til, at emissioner fra arealanvendelse og ændringer i arealanvendelsen, hovedsagelig på grund af skovrydning, er den næststørste årsag til klimaændringer efter afbrænding af fossile brændstoffer (20); der henviser til, at klimaftalen fra Paris og den strategiske plan for biodiversitet 2011-2020, som blev vedtaget under FN's biodiversitetskonvention, samt Aichimålene for biodiversitet understøtter indsatsen for en bæredygtig skovforvaltning, -beskyttelse og -genopretning (21); der henviser til, at verdensmål 15 omfatter målet om at standse skovrydning inden 2020 (22); der henviser til, at skove spiller en multifunktionel rolle, som understøtter opnåelsen af de fleste af verdensmålene (23);

| V. | der henviser til, at sojaproduktion er en af de vigtigste faktorer i forbindelse med skovrydning i Amazon-, Cerrado- og Gran Chacoskovene i Sydamerika; der henviser til, at 97 % og 100 % af den soja, der dyrkes i henholdsvis Brasilien og Argentina, er genmodificeret soja (24); |
| --- | --- |

V.

der henviser til, at sojaproduktion er en af de vigtigste faktorer i forbindelse med skovrydning i Amazon-, Cerrado- og Gran Chacoskovene i Sydamerika; der henviser til, at 97 % og 100 % af den soja, der dyrkes i henholdsvis Brasilien og Argentina, er genmodificeret soja (24);

| W. | der henviser til, at langt størstedelen af de genetisk modificerede sojabønner, som er godkendt til dyrkning i Brasilien og Argentina, også er godkendt til import til Unionen (25); der henviser til, at den genetisk modificerede sojabønne SYHT0H2 allerede er godkendt til dyrkning i Argentina (26); |
| --- | --- |

W.

der henviser til, at langt størstedelen af de genetisk modificerede sojabønner, som er godkendt til dyrkning i Brasilien og Argentina, også er godkendt til import til Unionen (25); der henviser til, at den genetisk modificerede sojabønne SYHT0H2 allerede er godkendt til dyrkning i Argentina (26);

| X. | der henviser til, at Kommissionens analyse viste, at soja historisk set har været Unionens primære årsag til global skovrydning og dermed forbundne emissioner og tegner sig for næsten halvdelen af den skovrydning, der er indlejret i al import til Unionen (27); |
| --- | --- |

X.

der henviser til, at Kommissionens analyse viste, at soja historisk set har været Unionens primære årsag til global skovrydning og dermed forbundne emissioner og tegner sig for næsten halvdelen af den skovrydning, der er indlejret i al import til Unionen (27);

| Y. | der henviser til, at en ny fagfællebedømt videnskabelig undersøgelse viste, at Unionen er det område, som har det største CO2-aftryk i verden forbundet med sojaimport fra Brasilien — 13,8 % større end Kina, der er den største importør af soja, fordi der er en større andel af emissioner fra indlejret skovrydning (28); der henviser til, at en anden ny undersøgelse viste, at ca. en femtedel af den soja, der eksporteres til Unionen fra Brasiliens Amazon- og Cerrado-områder, hovedsagelig til dyrefoder, kan være »kontamineret med ulovlig skovrydning« (29); der henviser til, at skovbrande i Amazon-området skyldes omfattende skovrydning; der henviser til, at Kommissionen i en meddelelse fra 2019 gav udtryk for sin ambition om at beskytte og genoprette verdens skove (30); der henviser til, at den globale beskyttelse af biodiversitet, herunder skove, er et centralt mål for EU's biodiversitetsstrategi (31), som Kommissionen for nylig har offentliggjort; |
| --- | --- |

Y.

der henviser til, at en ny fagfællebedømt videnskabelig undersøgelse viste, at Unionen er det område, som har det største CO2-aftryk i verden forbundet med sojaimport fra Brasilien — 13,8 % større end Kina, der er den største importør af soja, fordi der er en større andel af emissioner fra indlejret skovrydning (28); der henviser til, at en anden ny undersøgelse viste, at ca. en femtedel af den soja, der eksporteres til Unionen fra Brasiliens Amazon- og Cerrado-områder, hovedsagelig til dyrefoder, kan være »kontamineret med ulovlig skovrydning« (29); der henviser til, at skovbrande i Amazon-området skyldes omfattende skovrydning; der henviser til, at Kommissionen i en meddelelse fra 2019 gav udtryk for sin ambition om at beskytte og genoprette verdens skove (30); der henviser til, at den globale beskyttelse af biodiversitet, herunder skove, er et centralt mål for EU's biodiversitetsstrategi (31), som Kommissionen for nylig har offentliggjort;

| 1. | mener, at udkastet til Kommissionens gennemførelsesafgørelse indebærer en overskridelse af de gennemførelsesbeføjelser, der er fastsat i forordning (EF) nr. 1829/2003; |
| --- | --- |

1.

| 2. | mener, at udkastet til Kommissionens gennemførelsesafgørelse ikke er i overensstemmelse med EU-retten, fordi det ikke er foreneligt med det mål for forordning (EF) nr. 1829/2003, som i overensstemmelse med de generelle principper, der er fastlagt i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 178/2002 (32), er at give et grundlag for at sikre et højt niveau for beskyttelse af menneskers liv og sundhed, af dyrs sundhed og velfærd, af miljøet og af forbrugernes interesser i relation til genetisk modificerede fødevarer og -foderstoffer, samtidig med at det sikres, at det indre marked fungerer tilfredsstillende; |
| --- | --- |

2.

| 3. | anmoder Kommissionen om at trække udkastet til gennemførelsesafgørelse tilbage; |
| --- | --- |

3.

| 4. | glæder sig over, at Kommissionen i en skrivelse af 11. september 2020 til medlemmerne endelig anerkendte behovet for at tage højde for bæredygtighed, når det gælder afgørelser om godkendelse af GMO'er (33); udtrykker imidlertid sin dybe skuffelse over, at Kommissionen den 28. september 2020 godkendte en anden genetisk modificeret sojabønne til import (34) trods indsigelser fra Parlamentet og et flertal af medlemsstaterne; |
| --- | --- |

4.

| 5. | opfordrer Kommissionen til i største hast at gøre fremskridt med hensyn til udarbejdelsen af bæredygtighedskriterier under fuld inddragelse af Parlamentet; opfordrer Kommissionen til at oplyse, hvordan denne proces vil blive gennemført og inden for hvilken tidsramme; |
| --- | --- |

5.

| 6. | opfordrer på ny indtrængende Kommissionen til at tage hensyn til Unionens forpligtelser i henhold til internationale aftaler, såsom klimaaftalen fra Paris, FN's biodiversitetskonvention og FN's verdensmål for bæredygtig udvikling; |
| --- | --- |

6.

| 7. | gentager sin opfordring til Kommissionen til at ophøre med at godkende GMO'er, uanset om det er til dyrkning eller til fødevare- og foderbrug, når medlemsstaterne i appeludvalget ikke afgiver nogen udtalelse, jf. artikel 6, stk. 3, i forordning (EU) nr. 182/2011; |
| --- | --- |

7.

| 8. | gentager sin opfordring til Kommissionen til ikke at godkende herbicidtolerante genetisk modificerede afgrøder, før de sundhedsrisici, der er forbundet med restkoncentrationerne, er blevet grundigt undersøgt i hvert enkelt tilfælde, hvilket kræver en fuldstændig vurdering af restprodukterne fra sprøjtning af sådanne genetisk modificerede afgrøder med supplerende herbicider, en vurdering af herbicidnedbrydningsprodukterne og eventuelle kombinatoriske virkninger; |
| --- | --- |

8.

| 9. | gentager sin opfordring til Kommissionen til fuldt ud at integrere risikovurderingen af anvendelsen af supplerende herbicider og restkoncentrationer heraf i risikovurderingen af herbicidtolerante genetisk modificerede planter, uanset om den pågældende plante er bestemt til dyrkning i Unionen eller til import til Unionen med henblik på anvendelse i fødevarer og foderstoffer; |
| --- | --- |

9.

| 10. | gentager sin opfordring til Kommissionen til ikke at tillade import af genetisk modificerede planter til fødevare- eller foderstofbrug, som er gjort tolerante over for et stof til ukrudtsbekæmpelse, der ikke er godkendt til anvendelse i Unionen; |
| --- | --- |

10.

| 11. | glæder sig over, at den europæiske grønne pagt, Kommissionens flagskibsinitiativ, er blevet fremlagt som en integreret del af Kommissionens strategi til gennemførelse af FN's 2030-dagsorden og verdensmålene for bæredygtig udvikling; minder om, at verdensmålene for bæredygtig udvikling kun kan nås, hvis forsyningskæderne bliver bæredygtige, og der skabes synergier mellem politikker (35); |
| --- | --- |

11.

| 12. | gentager sin foruroligelse over, at EU's store afhængighed af import af dyrefoder i form af sojabønner forårsager skovrydning i tredjelande (36); |
| --- | --- |

12.

| 13. | glæder sig over, at Kommissionen har meddelt, at den senest i juni 2021 vil fremsætte et lovgivningsmæssigt forslag om foranstaltninger for at undgå eller minimere markedsføring i EU af produkter, der er forbundet med skovrydning eller skovforringelse; opfordrer i mellemtiden Kommissionen til — i betragtning af at det haster med at imødegå skovrydningen i Amazon-, Cerrado- og Gran Chaco-skovene, og at EU's efterspørgsel efter genetisk modificerede sojabønner bidrager til skovrydning i dette område — omgående at suspendere importen af genetisk modificerede sojabønner, der er dyrket i Brasilien og Argentina, om nødvendigt under anvendelse af artikel 53 i forordning (EF) nr. 178/2002, indtil der er indført effektive juridisk bindende mekanismer til at forhindre, at produkter, der er forbundet med skovrydning og dertil knyttede krænkelser af menneskerettighederne, markedsføres i Unionen; |
| --- | --- |

13.

| 14. | gentager sin opfordring til at iværksætte en europæisk strategisk plan for produktionen af og forsyningen med vegetabilske proteiner (37), som vil gøre det muligt for Unionen at blive mindre afhængig af import af genetisk modificerede sojabønner og at skabe kortere fødevarekæder og regionale markeder; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

15.

---

(1)  EUT L 268 af 18.10.2003, s. 1.

(2)  EUT L 55 af 28.2.2011, s. 13.

(3)  Videnskabelig udtalelse fra EFSA's Ekspertpanel for Genetisk Modificerede Organismer om vurdering af den genetisk modificerede sojabønne SYHT0H2 til anvendelse i fødevarer og foderstoffer og til import og forarbejdning i henhold til forordning (EF) nr. 1829/2003 (ansøgning EFSA-GMO-DE-2012-111), EFSA Journal 2020; 18(1):5946,

https://doi.org/10.2903/j.efsa.2020.5946

(4)  I sin ottende valgperiode vedtog Parlamentet 36 beslutninger, i hvilke der blev gjort indsigelse mod godkendelsen af GMO'er. Endvidere har Parlamentet i sin niende valgperiode vedtaget følgende beslutninger:

| — | Europa-Parlamentets beslutning af 10. oktober 2019 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (vedtagne tekster, P9_TA(2019)0028). |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets beslutning af 10. oktober 2019 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (vedtagne tekster, P9_TA(2019)0028).

| — | Europa-Parlamentets beslutning af 10. oktober 2019 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om fornyelse af tilladelsen til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret sojabønne A2704-12 (ACS-GMØØ5-3), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (vedtagne tekster, P9_TA(2019)0029). |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets beslutning af 10. oktober 2019 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om fornyelse af tilladelsen til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret sojabønne A2704-12 (ACS-GMØØ5-3), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (vedtagne tekster, P9_TA(2019)0029).

| — | Europa-Parlamentets beslutning af 10. oktober 2019 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 og genetisk modificeret majs, der kombinerer to, tre eller fire af enkelt-GM-begivenhederne MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 og DAS-40278-9, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (vedtagne tekster, P9_TA(2019)0030). |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets beslutning af 10. oktober 2019 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 og genetisk modificeret majs, der kombinerer to, tre eller fire af enkelt-GM-begivenhederne MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 og DAS-40278-9, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (vedtagne tekster, P9_TA(2019)0030).

| — | Europa-Parlamentets beslutning af 14. november 2019 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om fornyelse af tilladelsen til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret bomuld LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (vedtagne tekster, P9_TA(2019)0054). |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets beslutning af 14. november 2019 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om fornyelse af tilladelsen til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret bomuld LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (vedtagne tekster, P9_TA(2019)0054).

| — | Europa-Parlamentets beslutning af 14. november 2019 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om fornyelse af tilladelsen til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret sojabønne MON 89788 (MON-89788-1), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (vedtagne tekster, P9_TA(2019)0055). |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets beslutning af 14. november 2019 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om fornyelse af tilladelsen til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret sojabønne MON 89788 (MON-89788-1), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (vedtagne tekster, P9_TA(2019)0055).

| — | Europa-Parlamentets beslutning af 14. november 2019 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 og underkombinationerne MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 og NK603 × DAS-40278-9 i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (vedtagne tekster, P9_TA(2019)0056). |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets beslutning af 14. november 2019 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 og underkombinationerne MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 og NK603 × DAS-40278-9 i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (vedtagne tekster, P9_TA(2019)0056).

| — | Europa-Parlamentets beslutning af 14. november 2019 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 og genetisk modificeret majs, der kombinerer to, tre, fire eller fem af de enkelte transformationsbegivenheder Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 og GA21, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (vedtagne tekster, P9_TA(2019)0057). |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets beslutning af 14. november 2019 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 og genetisk modificeret majs, der kombinerer to, tre, fire eller fem af de enkelte transformationsbegivenheder Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 og GA21, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (vedtagne tekster, P9_TA(2019)0057).

| — | Europa-Parlamentets beslutning af 14. maj 2020 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af den genetisk modificerede sojabønne MON 87708 × MON 89788 × A5547-127, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (vedtagne tekster, P9_TA(2020)0069). |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets beslutning af 14. maj 2020 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af den genetisk modificerede sojabønne MON 87708 × MON 89788 × A5547-127, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (vedtagne tekster, P9_TA(2020)0069).

(5)  EFSA's udtalelse, s. 1.

(6)  Se f.eks. S. Bonny, »Genetically Modified Herbicide-Tolerant Crops, Weeds, and Herbicides: Overview and Impact«, Environmental Management, januar 2016, 57(1), s. 31-48, https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/26296738 og C.M. Benbrook, »Impacts of genetically engineered crops on pesticide use in the U.S. — the first sixteen years«, Environmental Sciences Europe 24, 24 (2012), https://enveurope.springeropen.com/articles/10.1186/2190-4715-24-24, samt G. Schütte, M. Eckerstorfer, V. Rastelli et al., »Herbicide resistance and biodiversity: agronomic and environmental aspects of genetically modified herbicide-resistant plants«, Environmental Sciences Europe 29, 5 (2017), https://link.springer.com/article/10.1186/s12302-016-0100-y

(7)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) Nr. 1107/2009 af 21. oktober 2009 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler og om ophævelse af Rådets direktiv 79/117/EØF og 91/414/EØF (EFT L 309 af 24.11.2009, s. 1).

(8)  https://ec.europa.eu/food/plant/pesticides/eu-pesticides-database/active-substances/?event=as.details&as_id=79

(9)  EFSA's konklusion om peerevalueringen af vurderingen af pesticidrisikoen ved aktivstoffet mesotrion. EFSA Journal 2016; 14(3):4419, s. 3, https://doi.org/10.2903/j.efsa.2016.4419

(10)  https://echa.europa.eu/substance-information/-/substanceinfo/100.114.433

(11)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 396/2005 af 23. februar 2005 om maksimalgrænseværdier for pesticidrester i eller på vegetabilske og animalske fødevarer og foderstoffer og om ændring af Rådets direktiv 91/414/EØF (EUT L 70 af 16.3.2005, s. 1).

(12)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2019/533 af 28. marts 2019 om et samordnet flerårigt EU-kontrolprogram for 2020, 2021 og 2022 med det formål at sikre overholdelse af maksimalgrænseværdierne for pesticidrester i og på vegetabilske og animalske fødevarer og at vurdere forbrugernes eksponering for disse rester (EUT L 88 af 29.3.2019, s. 28).

(13)  https://www.testbiotech.org/en/content/research-project-rages

(14)  Medlemsstaternes bemærkninger vedrørende den genmodificerede sojabønne SYHT0H2 kan ses i EFSA's register over spørgsmål: http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2012-00753

(15)  Jf. f.eks. begrundelsen til Kommissionens lovgivningsmæssige forslag, der blev forelagt den 22. april 2015, om ændring af forordning (EF) nr. 1829/2003 for så vidt angår medlemsstaternes mulighed for at begrænse eller forbyde anvendelse af genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer på deres område og begrundelsen til Kommissionens lovgivningsmæssige forslag, der blev forelagt den 14. februar 2017, om ændring af forordning (EU) nr. 182/2011.

(16)  det fremgår af artikel 6, stk. 3, i forordning (EU) nr. 182/2011, at Kommissionen »kan«, og ikke »skal«, gå videre med godkendelsen, hvis der i appeludvalget ikke er et kvalificeret flertal af medlemsstaterne, som er for godkendelse.

(17)  https://www.ohchr.org/EN/Issues/Environment/SRToxicsandhumanrights/Pages/Pesticidesrighttofood.aspx

(18)  https://www.un.org/sustainabledevelopment/health/

(19)  EFSA's konklusioner vedrørende fagfællebedømmelsen af vurderingen af pesticidrisikoen for aktivstoffet glufosinat, EFSA Scientific Report (2005) 27, 1-81, s. 3, https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/pdf/10.2903/j.efsa.2005.27r

(20)  Kommissionens meddelelse af 23. juli 2019 med titlen »Intensivering af EU's indsats for at beskytte og genoprette verdens skove« (COM(2019)0352, s. 1).

(21)  Idem, s. 2.

(22)  Se verdensmål 15.2: https://www.un.org/sustainabledevelopment/biodiversity/

(23)  Kommissionens meddelelse af 23. juli 2019 med titlen »Intensivering af EU's indsats for at beskytte og genoprette verdens skove« (COM(2019)0352, s. 2).

(24)  International Service for the Acquisition of Agri-biotech Applications, »Global status of commercialized biotech/GM crops in 2017: Biotech Crop Adoption Surges as Economic Benefits Accumulate in 22 Years«, ISAAA Brief No. 53 (2017), s. 16 og 21, http://www.isaaa.org/resources/publications/briefs/53/download/isaaa-brief-53-2017.pdf

(25)  Ved at krydstjekke to databaser i oktober 2020 (EU-registret over genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (https://webgate.ec.europa.eu/dyna/gm_register/index_en.cfm) og ISAAA's GM-godkendelsesdatabase (https://www.isaaa.org/gmapprovaldatabase/)) er det muligt at beregne, hvor mange afgrøder med genetisk modificerede sojabønner, der er godkendt til dyrkning i Brasilien og Argentina, og som også er godkendt til import til Unionen. For Brasilien: Ud af de 17 afgrøder med genetisk modificerede sojabønner, der er godkendt til dyrkning, er 12 for øjeblikket godkendt til import til Unionen, mens der afventes godkendelse til import af tre af de genetisk modificerede sojabønner. For Argentina: Ud af de i alt 15 afgrøder med genetisk modificerede sojabønner, der er godkendt til dyrkning, er 10 for øjeblikket godkendt til import til Unionen, mens der afventes godkendelse til import af tre af de genetisk modificerede sojabønner.

(26)  http://www.isaaa.org/gmapprovaldatabase/event/default.asp?EventID=358&Event=SYHT0H2

(27)  Teknisk rapport 2013-063 fra Kommissionen, »The impact of EU consumption on deforestation: Comprehensive analysis of the impact of EU consumption on deforestation«, studie finansieret af Europa-Kommissionen, GD ENV, og gennemført af VITO, IIASA, HIVA og IUCN NL, http://ec.europa.eu/environment/forests/pdf/1.%20Report%20analysis%20of%20impact.pdf, s. 23-24. Mellem 1990 og 2008 importerede Unionen vegetabilske og animalske produkter, som indirekte medførte en skovrydning på 90 000 km2. De vegetabilske produkter tegnede sig for 74 000 km2 (82 %) af dette, og heraf udgjorde de olieholdige afgrøder den største andel (52 000 km2). Sojabønner og sojakage tegnede sig for 82 % af dette (42 600 km2) svarende til 47 % af Unionens samlede import af indlejret skovrydning.

(28)  Escobar, N., Tizado, E. J., zu Ermgassen, E. K., Löfgren, P., Börner, J., Godar, J., »Spatially-explicit footprints of agricultural commodities: Mapping carbon emissions embodied in Brazil’s soy exports«, Global Environmental Change, Volume 62, maj 2020, 102067 https://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S0959378019308623

(29)  Rajão, R., Soares-Filho, B., Nunes, F., Börner, J., Machado, L., Assis, D., Oliveira, A., Pinto, L., Ribeiro, V., Rausch, L., Gibbs, H., Figueira, D., »The rotten apples of Brazil's agribusiness«, Science den 17. juli 2020, Volume 369, udgave 6501, s. 246-248, https://science.sciencemag.org/content/369/6501/246

(30)  Kommissionens meddelelse med titlen »Intensivering af EU's indsats for at beskytte og genoprette verdens skove« https://eur-lex.europa.eu/legal-content/DA/TXT/?qid=1565272554103&uri=CELEX%3A52019DC0352

(31)  Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Social Udvalg og Regionsudvalget: EU's biodiversitetsstrategi for 2030: Naturen skal bringes tilbage i vores liv", maj 2020, https://eur-lex.europa.eu/resource.html?uri=cellar:a3c806a6-9ab3-11ea-9d2d-01aa75ed71a1.0004.02/DOC_1&format=PDF

(32)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 178/2002 af 28. januar 2002 om generelle principper og krav i fødevarelovgivningen, om oprettelse af Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet og om procedurer vedrørende fødevaresikkerhed (EFT L 31 af 1.2.2002, s. 1).

(33)  https://tillymetz.lu/wp-content/uploads/2020/09/Co-signed-letter-MEP-Metz.pdf

(34)  https://webgate.ec.europa.eu/dyna/gm_register/gm_register_auth.cfm?pr_id=100

(35)  Europa-Parlamentets beslutning af 11. september 2018 om gennemsigtig og ansvarlig forvaltning af naturressourcer i udviklingslandene: skove (EUT C 433 af 23.12.2019, s. 50), punkt 67.

(36)  Idem.

(37)  Europa-Parlamentets beslutning af 15. januar 2020 om den europæiske grønne pagt (Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0005), punkt 64.

---

| 13.10.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 415/15 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 415/15

---

P9_TA(2020)0293

Modificeret majs MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 og genetisk modificeret majs, der kombinerer to, tre eller fire af enkelt-GM-begivenhederne MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR 162 og NK603

Europa-Parlamentets beslutning af 11. november 2020 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 og genetisk modificeret majs, der kombinerer to, tre eller fire af enkelt-GM-begivenhederne MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR 162 og NK603, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (D068778/01 — 2020/2837(RSP))

(2021/C 415/03)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 og genetisk modificeret majs, der kombinerer to, tre eller fire af enkelt-GM-begivenhederne MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 og NK603, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (D068778/01, |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 og genetisk modificeret majs, der kombinerer to, tre eller fire af enkelt-GM-begivenhederne MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 og NK603, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (D068778/01,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 af 22. september 2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (1), særlig artikel 7, stk. 3, og artikel 19, stk. 3, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 af 22. september 2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (1), særlig artikel 7, stk. 3, og artikel 19, stk. 3,

| — | der henviser til afstemningen i Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed, jf. artikel 35 i forordning (EF) nr. 1829/2003, den 15. september 2020, som ikke mundede ud i en udtalelse, |
| --- | --- |

—

der henviser til afstemningen i Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed, jf. artikel 35 i forordning (EF) nr. 1829/2003, den 15. september 2020, som ikke mundede ud i en udtalelse,

| — | der henviser til artikel 11 og 13 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 af 16. februar 2011 om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 11 og 13 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 af 16. februar 2011 om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser (2),

| — | der henviser til den udtalelse, der blev vedtaget af Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (EFSA) den 3. juli 2019 og offentliggjort den 8. august 2019 (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til den udtalelse, der blev vedtaget af Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (EFSA) den 3. juli 2019 og offentliggjort den 8. august 2019 (3),

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger, hvori der gøres indsigelse mod godkendelsen af genetisk modificerede organismer (»GMO'er«) (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger, hvori der gøres indsigelse mod godkendelsen af genetisk modificerede organismer (»GMO'er«) (4),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 112, stk. 2 og 3, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 112, stk. 2 og 3,

| — | der henviser til forslag til beslutning fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed, |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag til beslutning fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed,

| A. | der henviser til, at Monsanto Europe S.A/N.V. den 28. oktober 2016 på vegne af virksomheden Monsanto i USA og i henhold til artikel 5 og 17 i forordning (EF) nr. 1829/2003 indgav en ansøgning til den kompetente nationale myndighed i Nederlandene (i det følgende benævnt »ansøgningen«) om markedsføring af fødevarer, fødevareingredienser og foderstoffer, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 (i det følgende benævnt »den stablede GM-majs«); |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Monsanto Europe S.A/N.V. den 28. oktober 2016 på vegne af virksomheden Monsanto i USA og i henhold til artikel 5 og 17 i forordning (EF) nr. 1829/2003 indgav en ansøgning til den kompetente nationale myndighed i Nederlandene (i det følgende benævnt »ansøgningen«) om markedsføring af fødevarer, fødevareingredienser og foderstoffer, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 (i det følgende benævnt »den stablede GM-majs«);

| B. | der henviser til, at ansøgningen også omfatter markedsføring af produkter, der indeholder eller består af den stablede GM-majs, til andre anvendelsesformål end fødevarer og foderstoffer, undtagen dyrkning; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at ansøgningen også omfatter markedsføring af produkter, der indeholder eller består af den stablede GM-majs, til andre anvendelsesformål end fødevarer og foderstoffer, undtagen dyrkning;

| C. | der henviser til, at ansøgningen endvidere omfatter markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af 25 underkombinationer af de enkelte transformationsbegivenheder, der udgør den stablede GM-majs; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at ansøgningen endvidere omfatter markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af 25 underkombinationer af de enkelte transformationsbegivenheder, der udgør den stablede GM-majs;

| D. | der henviser til, at der allerede er givet tilladelse til 11 underkombinationer af den stablede GM-majs; der henviser til, at udkastet til Kommissionens gennemførelsesafgørelse omfatter de resterende 14 underkombinationer; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at der allerede er givet tilladelse til 11 underkombinationer af den stablede GM-majs; der henviser til, at udkastet til Kommissionens gennemførelsesafgørelse omfatter de resterende 14 underkombinationer;

| E. | der henviser til, at den stablede genetisk modificerede majs stammer fra krydsning af fem genetisk modificerede (»GM«) majsbegivenheder (MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 og NK603), giver tredobbelt tolerance over for glyphosatholdige herbicider og producerer tre insektdræbende proteiner (Cry1A.105, Cry2Ab2 og Vip3Aa20, der er kendt som »Bt«- eller »Cry«-proteiner), som er giftige for visse sommerfuglearters (sommerfugles eller møls) larver (5); |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at den stablede genetisk modificerede majs stammer fra krydsning af fem genetisk modificerede (»GM«) majsbegivenheder (MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 og NK603), giver tredobbelt tolerance over for glyphosatholdige herbicider og producerer tre insektdræbende proteiner (Cry1A.105, Cry2Ab2 og Vip3Aa20, der er kendt som »Bt«- eller »Cry«-proteiner), som er giftige for visse sommerfuglearters (sommerfugles eller møls) larver (5);

| F. | der endvidere henviser til, at den stablede genetisk modificerede majs udtrykker et Bacillus subtilis modificeret CspB-gen, som har til formål at reducere udbyttetab som følge af tørkestress; der henviser til, at nptII-genet, der giver resistens over for antibiotikaene kanamycin og neomycin, blev anvendt som markør i genmodifikationsprocessen (6); |
| --- | --- |

F.

der endvidere henviser til, at den stablede genetisk modificerede majs udtrykker et Bacillus subtilis modificeret CspB-gen, som har til formål at reducere udbyttetab som følge af tørkestress; der henviser til, at nptII-genet, der giver resistens over for antibiotikaene kanamycin og neomycin, blev anvendt som markør i genmodifikationsprocessen (6);

| G. | der henviser til, at EFSA den 3. juli 2019 vedtog en positiv udtalelse, som blev offentliggjort den 8. august 2019, vedrørende denne ansøgning; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at EFSA den 3. juli 2019 vedtog en positiv udtalelse, som blev offentliggjort den 8. august 2019, vedrørende denne ansøgning;

| H. | der henviser til, at det af forordning (EF) nr. 1829/2003 fremgår, at genetisk modificerede fødevarer eller foderstoffer ikke må have negative virkninger for menneskers eller dyrs sundhed eller for miljøet, og at Kommissionen skal tage hensyn til de relevante bestemmelser i EU-retten og andre legitime forhold af relevans for den pågældende sag, når den udarbejder sin afgørelse; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at det af forordning (EF) nr. 1829/2003 fremgår, at genetisk modificerede fødevarer eller foderstoffer ikke må have negative virkninger for menneskers eller dyrs sundhed eller for miljøet, og at Kommissionen skal tage hensyn til de relevante bestemmelser i EU-retten og andre legitime forhold af relevans for den pågældende sag, når den udarbejder sin afgørelse;

Medlemsstatens bemærkninger og manglen på forsøgsdata vedrørende underkombinationer

| I. | der henviser til, at medlemsstaterne indsendte mange kritiske bemærkninger til EFSA i løbet af den tre måneder lange høringsperiode (7); der henviser til, at disse kritiske bemærkninger omfatter bemærkningen om, at potentielle vekselvirkninger med miljøet, som kan påvirke indholdet af transgene proteiner i planten, ikke er behandlet, og at der fortsat er uafklarede spørgsmål vedrørende sikkerhed og mulig toksicitet, at vurderingen ignorerer herbicidrester og metabolitter fra glyphosat, og at der er bekymringer vedrørende brugen af det antimikrobielt resistente gen NPII; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at medlemsstaterne indsendte mange kritiske bemærkninger til EFSA i løbet af den tre måneder lange høringsperiode (7); der henviser til, at disse kritiske bemærkninger omfatter bemærkningen om, at potentielle vekselvirkninger med miljøet, som kan påvirke indholdet af transgene proteiner i planten, ikke er behandlet, og at der fortsat er uafklarede spørgsmål vedrørende sikkerhed og mulig toksicitet, at vurderingen ignorerer herbicidrester og metabolitter fra glyphosat, og at der er bekymringer vedrørende brugen af det antimikrobielt resistente gen NPII;

| J. | der henviser til, at ansøgeren ikke har fremlagt nogen forsøgsdata for de 14 underkombinationer af den stablede GM-majs, der på nuværende tidspunkt ikke er godkendt (8); |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at ansøgeren ikke har fremlagt nogen forsøgsdata for de 14 underkombinationer af den stablede GM-majs, der på nuværende tidspunkt ikke er godkendt (8);

Manglende vurdering af herbicidrester og nedbrydningsprodukter

| K. | der henviser til, at en række undersøgelser viser, at herbicidtolerante genetisk modificerede afgrøder fører til en større anvendelse af »supplerende« herbicider, især på grund af fremvæksten af herbicidtolerant ukrudt (9); der henviser til, at det som følge heraf må forventes, at den stablede GM-majs vil blive udsat for både større og gentagne doser af glyphosat, og at der derfor kan forekomme en større mængde herbicidrester i høsten; der henviser til, at den stablede genmodificerede majs udtrykker tre glyphosat-tolerante proteiner, hvilket gør den endnu mere tolerant over for højere doser og gentagen sprøjtning; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at en række undersøgelser viser, at herbicidtolerante genetisk modificerede afgrøder fører til en større anvendelse af »supplerende« herbicider, især på grund af fremvæksten af herbicidtolerant ukrudt (9); der henviser til, at det som følge heraf må forventes, at den stablede GM-majs vil blive udsat for både større og gentagne doser af glyphosat, og at der derfor kan forekomme en større mængde herbicidrester i høsten; der henviser til, at den stablede genmodificerede majs udtrykker tre glyphosat-tolerante proteiner, hvilket gør den endnu mere tolerant over for højere doser og gentagen sprøjtning;

| L. | der henviser til, at det stadig er uvist, om glyphosat er kræftfremkaldende; der henviser til, at EFSA i november 2015 konkluderede, at glyphosat sandsynligvis ikke er kræftfremkaldende, og at Det Europæiske Kemikalieagentur i marts 2017 konkluderede, at der ikke var behov for en klassificering; der henviser til, at Det Internationale Kræftforskningscenter — Verdenssundhedsorganisationens specialiserede kræftagentur — i modsætning hertil i 2015 klassificerede glyphosat som sandsynligvis kræftfremkaldende for mennesker; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at det stadig er uvist, om glyphosat er kræftfremkaldende; der henviser til, at EFSA i november 2015 konkluderede, at glyphosat sandsynligvis ikke er kræftfremkaldende, og at Det Europæiske Kemikalieagentur i marts 2017 konkluderede, at der ikke var behov for en klassificering; der henviser til, at Det Internationale Kræftforskningscenter — Verdenssundhedsorganisationens specialiserede kræftagentur — i modsætning hertil i 2015 klassificerede glyphosat som sandsynligvis kræftfremkaldende for mennesker;

| M. | der henviser til, at EFSA's Panel for Genetisk Modificerede Organismer (EFSA's GMO-panel) i sin videnskabelige udtalelse af 3. juli 2019 fastslår, at »EFSA's pesticidenhed har undersøgt vurderingen af herbicidrester, der er relevante for denne ansøgning« (10); der henviser til, at data om restkoncentrationer af glyphosat med EPSPS-ændringer (11) ifølge en udtalelse fra EFSA's pesticidenhed imidlertid er utilstrækkelige til at udlede maksimalgrænseværdier og risikovurderingsværdier (12); |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at EFSA's Panel for Genetisk Modificerede Organismer (EFSA's GMO-panel) i sin videnskabelige udtalelse af 3. juli 2019 fastslår, at »EFSA's pesticidenhed har undersøgt vurderingen af herbicidrester, der er relevante for denne ansøgning« (10); der henviser til, at data om restkoncentrationer af glyphosat med EPSPS-ændringer (11) ifølge en udtalelse fra EFSA's pesticidenhed imidlertid er utilstrækkelige til at udlede maksimalgrænseværdier og risikovurderingsværdier (12);

| N. | der henviser til, at der igen ifølge EFSA's pesticidenhed mangler toksikologiske data, der gør det muligt at foretage en vurdering af risikoen for forbrugerne for så vidt angår flere af de nedbrydningsprodukter fra glyphosat, der er relevante for genetisk modificerede glyphosattolerante afgrøder (13); |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at der igen ifølge EFSA's pesticidenhed mangler toksikologiske data, der gør det muligt at foretage en vurdering af risikoen for forbrugerne for så vidt angår flere af de nedbrydningsprodukter fra glyphosat, der er relevante for genetisk modificerede glyphosattolerante afgrøder (13);

| O. | der henviser til, at vurdering af herbicidrester og herbicidnedbrydningsprodukter fundet på genmodificerede planter såvel som deres potentielle interaktion med Bt-proteiner anses for at ligge uden for ansvarsområdet for EFSA's GMO-panel og derfor ikke foretages som led i godkendelsesprocessen for GMO'er; der henviser til, at dette er problematisk, eftersom måden, hvorpå genetisk modificerede planter nedbryder supplerende herbicider, såvel som sammensætningen og dermed toksiciteten af nedbrydningsprodukterne kan skyldes selve den genetiske modifikation (14); |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at vurdering af herbicidrester og herbicidnedbrydningsprodukter fundet på genmodificerede planter såvel som deres potentielle interaktion med Bt-proteiner anses for at ligge uden for ansvarsområdet for EFSA's GMO-panel og derfor ikke foretages som led i godkendelsesprocessen for GMO'er; der henviser til, at dette er problematisk, eftersom måden, hvorpå genetisk modificerede planter nedbryder supplerende herbicider, såvel som sammensætningen og dermed toksiciteten af nedbrydningsprodukterne kan skyldes selve den genetiske modifikation (14);

| P. | der henviser til, at det derfor ikke kan konkluderes, at indtagelse af den stablede GM-majs eller dens underkombinationer er sikker for menneskers og dyrs sundhed; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at det derfor ikke kan konkluderes, at indtagelse af den stablede GM-majs eller dens underkombinationer er sikker for menneskers og dyrs sundhed;

Bt-proteiner

| Q. | der henviser til, at en række undersøgelser viser, at der er observeret bivirkninger, som efter eksponering for Bt-proteiner kan påvirke immunsystemet, og at nogle Bt-proteiner kan have adjuvansegenskaber (15), hvilket betyder, at de kan øge de allergifremkaldende egenskaber hos andre proteiner, de kommer i kontakt med; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at en række undersøgelser viser, at der er observeret bivirkninger, som efter eksponering for Bt-proteiner kan påvirke immunsystemet, og at nogle Bt-proteiner kan have adjuvansegenskaber (15), hvilket betyder, at de kan øge de allergifremkaldende egenskaber hos andre proteiner, de kommer i kontakt med;

| R. | der henviser til, at det i en mindretalsudtalelse, som blev vedtaget af et medlem af EFSA's GMO-panel i forbindelse med vurderingen af en anden stablet GM-majs og dens underkombinationer, blev konstateret, at der ganske vist aldrig er fundet utilsigtede virkninger for immunsystemet i en ansøgning, i forbindelse med hvilken der udtrykkes Bt-proteiner, men at de »ikke kan iagttages i de toksikologiske undersøgelser [...], der i øjeblikket anbefales og udføres med henblik på EFSA's sikkerhedsvurdering af genetisk modificerede planter, fordi disse undersøgelser ikke medtager behørige tester til dette formål« (16); |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at det i en mindretalsudtalelse, som blev vedtaget af et medlem af EFSA's GMO-panel i forbindelse med vurderingen af en anden stablet GM-majs og dens underkombinationer, blev konstateret, at der ganske vist aldrig er fundet utilsigtede virkninger for immunsystemet i en ansøgning, i forbindelse med hvilken der udtrykkes Bt-proteiner, men at de »ikke kan iagttages i de toksikologiske undersøgelser [...], der i øjeblikket anbefales og udføres med henblik på EFSA's sikkerhedsvurdering af genetisk modificerede planter, fordi disse undersøgelser ikke medtager behørige tester til dette formål« (16);

| S. | der henviser til, at en nylig undersøgelse har vist, at den hurtige stigning i brugen af neonicotinoid-frøbehandlinger i USA er sammenfaldende med den øgede udplantning af genetisk modificeret Bt-majs (17); der henviser til, at Unionen har forbudt udendørs brug af tre neonicotinoider, herunder til bejdsning af frø, på grund af deres indvirkning på honningbier og andre bestøvere (18); |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at en nylig undersøgelse har vist, at den hurtige stigning i brugen af neonicotinoid-frøbehandlinger i USA er sammenfaldende med den øgede udplantning af genetisk modificeret Bt-majs (17); der henviser til, at Unionen har forbudt udendørs brug af tre neonicotinoider, herunder til bejdsning af frø, på grund af deres indvirkning på honningbier og andre bestøvere (18);

Tilføjelse af antibiotikaresistens-markør-gen

| T. | der henviser til, at den stablede GM-majs producerer proteinet NPTII, der giver resistens over for en række antibiotika, herunder neomycin og kanamycin, som er klassificeret som »kritisk vigtig for menneskelig og veterinær brug« af WHO (19); der henviser til, at NPTII blev brugt som markør for at lette udvælgelsesprocessen for forarbejdede celler; |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at den stablede GM-majs producerer proteinet NPTII, der giver resistens over for en række antibiotika, herunder neomycin og kanamycin, som er klassificeret som »kritisk vigtig for menneskelig og veterinær brug« af WHO (19); der henviser til, at NPTII blev brugt som markør for at lette udvælgelsesprocessen for forarbejdede celler;

| U. | der henviser til, at artikel 4, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/18/EF (20) kræver, at GMO'er, som indeholder gener, der giver udtryk for resistens over for antibiotika, og som anvendes til medicinsk eller veterinær behandling, skal tages særligt i betragtning ved gennemførelsen af en miljørisikovurdering, og at det overordnede mål er at identificere og udfase GMO’ers antibiotikaresistens-markørgener, som kan have negative virkninger for menneskers sundhed eller for miljøet; |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at artikel 4, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/18/EF (20) kræver, at GMO'er, som indeholder gener, der giver udtryk for resistens over for antibiotika, og som anvendes til medicinsk eller veterinær behandling, skal tages særligt i betragtning ved gennemførelsen af en miljørisikovurdering, og at det overordnede mål er at identificere og udfase GMO’ers antibiotikaresistens-markørgener, som kan have negative virkninger for menneskers sundhed eller for miljøet;

| V. | der henviser til, at det i betragtning 17 i Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 503/2013 (21) hedder, at »det er desuden nu muligt at udvikle GMO'er uden brug af antibiotikaresistensmarkørgener [...], hvorfor der bør "sigtes mod at udvikle GMO'er uden brug af antibiotikaresistens-markørgener«. |
| --- | --- |

V.

der henviser til, at det i betragtning 17 i Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 503/2013 (21) hedder, at »det er desuden nu muligt at udvikle GMO'er uden brug af antibiotikaresistensmarkørgener [...], hvorfor der bør "sigtes mod at udvikle GMO'er uden brug af antibiotikaresistens-markørgener«.

| W. | der henviser til, at Østrig formelt har gjort indsigelse mod, at den stablede GM-majs bringes i omsætning på grund af medtagelsen af NPTII, som kan fremme spredningen af antimikrobiel resistens i jord og tarmbakterier, og at Østrig i betragtning af dem antibiotiske resistens ikke kan støtte den bevidste påfyldning af den miljømæssige antibiotikaresistente genpulje med dette produkt; der henviser til, at Østrig desuden fremfører, at ved at undlade at fjerne dette resistensgen fra det markedsførte produkt, selv om det er muligt, overtræder ansøgeren Kommissionens gennemførelsesforordning [(EU) nr. 503/2013] vedrørende indsættelse af markørgener og andre nukleinsyresekvenser, som ikke er nødvendige for at opnå den ønskede egenskab, og direktiv 2001/18/EF om udfasning af antibiotikaresistensgener (22); |
| --- | --- |

W.

der henviser til, at Østrig formelt har gjort indsigelse mod, at den stablede GM-majs bringes i omsætning på grund af medtagelsen af NPTII, som kan fremme spredningen af antimikrobiel resistens i jord og tarmbakterier, og at Østrig i betragtning af dem antibiotiske resistens ikke kan støtte den bevidste påfyldning af den miljømæssige antibiotikaresistente genpulje med dette produkt; der henviser til, at Østrig desuden fremfører, at ved at undlade at fjerne dette resistensgen fra det markedsførte produkt, selv om det er muligt, overtræder ansøgeren Kommissionens gennemførelsesforordning [(EU) nr. 503/2013] vedrørende indsættelse af markørgener og andre nukleinsyresekvenser, som ikke er nødvendige for at opnå den ønskede egenskab, og direktiv 2001/18/EF om udfasning af antibiotikaresistensgener (22);

Tørkeegenskab

| X. | der henviser til, at den stablede gm-majs udtrykker et Bacillus subtilis modificeret CspB-genet, som bidrager til at begrænse tabet af udbytte forårsaget af tørkestress; der henviser til, at der imidlertid ikke fandt nogen feltforsøg med den stablede majs sted under tørkeforhold; der henviser til, at stress, såsom tørke, sandsynligvis vil påvirke plantesammensætningen og de biologiske karakteristika, der er afgørende for vurderingen af fødevare- og fodersikkerheden; |
| --- | --- |

X.

der henviser til, at den stablede gm-majs udtrykker et Bacillus subtilis modificeret CspB-genet, som bidrager til at begrænse tabet af udbytte forårsaget af tørkestress; der henviser til, at der imidlertid ikke fandt nogen feltforsøg med den stablede majs sted under tørkeforhold; der henviser til, at stress, såsom tørke, sandsynligvis vil påvirke plantesammensætningen og de biologiske karakteristika, der er afgørende for vurderingen af fødevare- og fodersikkerheden;

Udemokratisk beslutningstagning

| Y. | der henviser til, at afstemningen den 15. september 2020 i Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed, jf. artikel 35 i forordning (EF) nr. 1829/2003, ikke mundede ud i en udtalelse, hvilket betyder, at godkendelsen ikke blev støttet af et kvalificeret flertal af medlemsstaterne; |
| --- | --- |

Y.

der henviser til, at afstemningen den 15. september 2020 i Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed, jf. artikel 35 i forordning (EF) nr. 1829/2003, ikke mundede ud i en udtalelse, hvilket betyder, at godkendelsen ikke blev støttet af et kvalificeret flertal af medlemsstaterne;

| Z. | der henviser til, at Kommissionen erkender, at det er problematisk, at afgørelser om godkendelse af GMO'er fortsat vedtages af Kommissionen uden tilslutning fra et kvalificeret flertal af medlemsstaterne, hvilket i høj grad er en undtagelse for produktgodkendelser som helhed, men er blevet normen for beslutningstagningen vedrørende genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer; |
| --- | --- |

Z.

der henviser til, at Kommissionen erkender, at det er problematisk, at afgørelser om godkendelse af GMO'er fortsat vedtages af Kommissionen uden tilslutning fra et kvalificeret flertal af medlemsstaterne, hvilket i høj grad er en undtagelse for produktgodkendelser som helhed, men er blevet normen for beslutningstagningen vedrørende genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer;

| AA. | der henviser til, at Parlamentet i sin 8. valgperiode vedtog alt 36 beslutninger, hvori der blev gjort indsigelse mod markedsføring af GMO'er til fødevarer og foderstoffer (33 beslutninger) og mod dyrkning af GMO'er i Unionen (tre beslutninger); der henviser til, at Parlamentet til dato har vedtaget otte indsigelser i sin 9. valgperiode; der henviser til, at der ikke var et kvalificeret flertal blandt medlemsstaterne for at godkende nogen af disse GMO'er; der henviser til, at Kommissionen — til trods for sin egen erkendelse af de demokratiske mangler, medlemsstaternes manglende støtte og Parlamentets indsigelser — fortsat godkender GMO'er; |
| --- | --- |

AA.

der henviser til, at Parlamentet i sin 8. valgperiode vedtog alt 36 beslutninger, hvori der blev gjort indsigelse mod markedsføring af GMO'er til fødevarer og foderstoffer (33 beslutninger) og mod dyrkning af GMO'er i Unionen (tre beslutninger); der henviser til, at Parlamentet til dato har vedtaget otte indsigelser i sin 9. valgperiode; der henviser til, at der ikke var et kvalificeret flertal blandt medlemsstaterne for at godkende nogen af disse GMO'er; der henviser til, at Kommissionen — til trods for sin egen erkendelse af de demokratiske mangler, medlemsstaternes manglende støtte og Parlamentets indsigelser — fortsat godkender GMO'er;

| AB. | der henviser til, at Kommissionen i henhold til forordning (EU) nr. 182/2011 kan beslutte ikke at godkende en GMO, når der i appeludvalget ikke er et kvalificeret flertal af medlemsstaterne for godkendelse (23); der henviser til, at der ikke kræves nogen ændring af lovgivningen i denne henseende; |
| --- | --- |

AB.

der henviser til, at Kommissionen i henhold til forordning (EU) nr. 182/2011 kan beslutte ikke at godkende en GMO, når der i appeludvalget ikke er et kvalificeret flertal af medlemsstaterne for godkendelse (23); der henviser til, at der ikke kræves nogen ændring af lovgivningen i denne henseende;

| 1. | mener, at udkastet til Kommissionens gennemførelsesafgørelse indebærer en overskridelse af de gennemførelsesbeføjelser, der er fastsat i forordning (EF) nr. 1829/2003; |
| --- | --- |

1.

| 2. | mener, at udkastet til Kommissionens gennemførelsesafgørelse ikke er i overensstemmelse med EU-retten, fordi det ikke er foreneligt med målet for forordning (EF) nr. 1829/2003, som i overensstemmelse med de generelle principper, der er fastlagt i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 178/2002 (24), er at give et grundlag for at sikre et højt niveau for beskyttelse af menneskers liv og sundhed, af dyrs sundhed og velfærd, af miljøet og af forbrugernes interesser i relation til GM-fødevarer og -foderstoffer, samtidig med at det sikres, at det indre marked fungerer tilfredsstillende; |
| --- | --- |

2.

| 3. | anmoder Kommissionen om at trække udkastet til gennemførelsesafgørelse tilbage; |
| --- | --- |

3.

| 4. | glæder sig over, at Kommissionen i en skrivelse af 11. september 2020 til medlemmerne endelig anerkendte behovet for at tage højde for bæredygtighed, når det gælder beslutninger om godkendelse af GMO'er (25); udtrykker imidlertid sin dybe skuffelse over, at Kommissionen den 28. september 2020 godkendte en anden genetisk modificeret sojabønne til import (26) trods indsigelser fra Parlamentet og et flertal af medlemsstaterne mod dette; |
| --- | --- |

4.

| 5. | opfordrer Kommissionen til i største hast at gøre fremskridt med hensyn til udarbejdelsen af bæredygtighedskriterier under fuld inddragelse af Parlamentet; opfordrer Kommissionen til at oplyse, hvordan denne proces vil blive gennemført og inden for hvilken tidsramme; |
| --- | --- |

5.

| 6. | opfordrer på ny indtrængende Kommissionen til at tage hensyn til Unionens forpligtelser i henhold til internationale aftaler, såsom klimaaftalen fra Paris, FN's biodiversitetskonvention og FN's verdensmål for bæredygtig udvikling; |
| --- | --- |

6.

| 7. | gentager sin opfordring til Kommissionen om at holde op med at godkende GMO'er, hvad enten de anvendes til dyrkning eller til fødevarer og foderstoffer, når medlemsstaterne i appeludvalget ikke afgiver nogen udtalelse, jf. artikel 6, stk. 3, i forordning (EU) nr. 182/2011; |
| --- | --- |

7.

| 8. | gentager sin opfordring til Kommissionen om ikke at godkende herbicidtolerante genetisk modificerede afgrøder, før de sundhedsrisici, der er forbundet med restkoncentrationer af herbicidrester, er blevet grundigt undersøgt i hvert enkelt tilfælde, hvilket kræver en fuldstændig vurdering af restprodukterne fra sprøjtning af sådanne genetisk modificerede afgrøder med supplerende herbicider, en vurdering af herbicidnedbrydningsprodukterne og eventuelle kombinatoriske virkninger; |
| --- | --- |

8.

| 9. | gentager sin opfordring til Kommissionen om fuldt ud at integrere risikovurderingen af anvendelsen af supplerende herbicider og restkoncentrationer heraf i risikovurderingen af herbicidtolerante GM-planter, uanset om den pågældende GM-plante er bestemt til dyrkning i Unionen eller til at blive importeret til Unionen til fødevare- og foderstofbrug; |
| --- | --- |

9.

| 10. | opfordrer Kommissionen til ikke at godkende nogen underkombinationer af stablede GM-begivenheder, medmindre de er blevet grundigt evalueret af EFSA på grundlag af fuldstændige data fremlagt af ansøgeren; |
| --- | --- |

10.

| 11. | mener mere specifikt, at det er i strid med de generelle fødevareretlige principper, som er fastsat i forordning (EF) nr. 178/2002, at godkende genetisk modificerede afgrøder, for hvilke der ikke er fremlagt nogen sikkerhedsoplysninger, og som ikke er blevet testet eller skabt endnu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | opfordrer EFSA til yderligere at udvikle og systematisk anvende metoder, der gør det muligt at kortlægge utilsigtede virkninger af stablede GM-begivenheder, f.eks. i forbindelse med Bt-toksiners adjuvansegenskaber; |
| --- | --- |

12.

| 13. | gentager sin opfordring til Kommissionen om ikke at tillade markedsføring af genetisk modificerede planter, der indeholder gener, der giver antimikrobiel resistens; bemærker, at tilladelse vil være i strid med artikel 4, stk. 2, i direktiv 2001/18/EF, som kræver en udfasning af GMO'ers antibiotikaresistens-markørgener, der kan have negative virkninger for menneskers sundhed eller miljøet; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

14.

---

(1)  EUT L 268 af 18.10.2003, s. 1.

(2)  EUT L 55 af 28.2.2011, s. 13.

(3)  Videnskabelig udtalelse fra EFSA's Panel for Genetisk Modificerede Organismer om vurdering af den genetisk modificerede majs MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 og underkombinationer til anvendelse i fødevarer og foderstoffer i henhold til forordning (EF) nr. 1829/2003 (ansøgning EFSA-GMO-NL-2016-134), EFSA Journal 2019; 17(8):5774, https://doi.org/10.2903/j.efsa.2019.5734

(4)  I sin ottende valgperiode vedtog Parlamentet 36 beslutninger, i hvilke der blev gjort indsigelse mod godkendelsen af GMO'er. Endvidere har Parlamentet i sin niende valgperiode vedtaget følgende beslutninger:

| — | Europa-Parlamentets beslutning af 10. oktober 2019 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (vedtagne tekster, P9_TA(2019)0028). |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets beslutning af 10. oktober 2019 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (vedtagne tekster, P9_TA(2019)0028).

| — | Europa-Parlamentets beslutning af 10. oktober 2019 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om fornyelse af tilladelsen til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret sojabønne A2704-12 (ACS-GMØØ5-3), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (vedtagne tekster, P9_TA(2019)0029). |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets beslutning af 10. oktober 2019 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om fornyelse af tilladelsen til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret sojabønne A2704-12 (ACS-GMØØ5-3), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (vedtagne tekster, P9_TA(2019)0029).

| — | Europa-Parlamentets beslutning af 10. oktober 2019 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 og genetisk modificeret majs, der kombinerer to, tre eller fire af enkelt-GM-begivenhederne MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 og DAS-40278-9, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (vedtagne tekster, P9_TA(2019)0030). |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets beslutning af 10. oktober 2019 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 og genetisk modificeret majs, der kombinerer to, tre eller fire af enkelt-GM-begivenhederne MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 og DAS-40278-9, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (vedtagne tekster, P9_TA(2019)0030).

| — | Europa-Parlamentets beslutning af 14. november 2019 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om fornyelse af tilladelsen til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret bomuld LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (vedtagne tekster, P9_TA(2019)0054). |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets beslutning af 14. november 2019 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om fornyelse af tilladelsen til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret bomuld LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (vedtagne tekster, P9_TA(2019)0054).

| — | Europa-Parlamentets beslutning af 14. november 2019 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om fornyelse af tilladelsen til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret sojabønne MON 89788 (MON-89788-1), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (vedtagne tekster, P9_TA(2019)0055). |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets beslutning af 14. november 2019 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om fornyelse af tilladelsen til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret sojabønne MON 89788 (MON-89788-1), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (vedtagne tekster, P9_TA(2019)0055).

| — | Europa-Parlamentets beslutning af 14. november 2019 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 og underkombinationerne MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 og NK603 × DAS-40278-9 i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (vedtagne tekster, P9_TA(2019)0056). |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets beslutning af 14. november 2019 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 og underkombinationerne MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 og NK603 × DAS-40278-9 i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (vedtagne tekster, P9_TA(2019)0056).

| — | Europa-Parlamentets beslutning af 14. november 2019 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 og genetisk modificeret majs, der kombinerer to, tre, fire eller fem af de enkelte transformationsbegivenheder Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 og GA21, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (vedtagne tekster, P9_TA(2019)0057). |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets beslutning af 14. november 2019 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 og genetisk modificeret majs, der kombinerer to, tre, fire eller fem af de enkelte transformationsbegivenheder Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 og GA21, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (vedtagne tekster, P9_TA(2019)0057).

| — | Europa-Parlamentets beslutning af 14. maj 2020 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af den genetisk modificerede sojabønne MON 87708 × MON 89788 × A5547-127, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (vedtagne tekster, P9_TA(2020)0069). |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets beslutning af 14. maj 2020 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af den genetisk modificerede sojabønne MON 87708 × MON 89788 × A5547-127, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (vedtagne tekster, P9_TA(2020)0069).

(5)  EFSA's udtalelse, s. 12.

(6)  EFSA's udtalelse, s. 12.

(7)  Medlemsstaternes bemærkninger: http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2016-00686

(8)  EFSA's udtalelse, s. 4.

(9)  Se f.eks. S. Bonny, »Genetically Modified Herbicide-Tolerant Crops, Weeds, and Herbicides: Overview and Impact«, Environmental Management, januar 2016, 57(1), s. 31-48, https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/26296738 og C.M. Benbrook, »Impacts of genetically engineered crops on pesticide use in the U.S. — the first sixteen years«, Environmental Sciences Europe 24, 24 (2012), https://enveurope.springeropen.com/articles/10.1186/2190-4715-24-24, samt G. Schütte, M. Eckerstorfer, V. Rastelli et al., »Herbicide resistance and biodiversity: agronomic and environmental aspects of genetically modified herbicide-resistant plants«, Environmental Sciences Europe 29, 5 (2017),

https://enveurope.springeropen.com/articles/10.1186/s12302-016-0100-y

(10)  EFSA's udtalelse, s. 9.

(11)  Den stablede GMO-majs indeholder en EPSPS-ændring.

(12)  EFSA's gennemgang af de eksisterende maksimalgrænseværdier for restkoncentrationer af glyphosat i henhold til artikel 12 i forordning (EF) nr. 396/2005 — revideret udgave for at tage hensyn til udeladte data, EFSA Journal 2019; 17(10):5862, s. 4, https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/5862

(13)  EFSA's konklusion om peerevalueringen af vurderingen af pesticidrisikoen ved aktivstoffet glyphosat, EFSA Journal 2015: 13(11):4302, s. 3, https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/4302

(14)  Dette er netop tilfældet for glyphosat, som anført i EFSA's gennemgang af de eksisterende maksimalgrænseværdier for restkoncentrationer af glyphosat i henhold til artikel 12 i forordning (EF) nr. 396/2005, EFSA Journal 2018; 16(5):5263, s. 12, https://www.efsa.europa.eu/fr/efsajournal/pub/5263

(15)  For en gennemgang se Rubio Infante, N. & Moreno-Fierros, L., »An overview of the safety and biological effects of Bacillus thuringiensis Cry toxins in mammals«, Journal of Applied Toxicology, maj 2016, 36(5): s. 630-648, http://onlinelibrary.wiley.com/doi/10.1002/jat.3252/full

(16)  Ansøgning EFSA-GMO-DE-2010-86 (Bt11 3 MIR162 3 1507 3 GA21-majs og tre underkombinationer uafhængigt af deres oprindelse), mindretalsudtalelse, J.M. Wal, medlem af EFSA's GMO-panel, EFSA Journal 2018; 16(7):5309, s. 34, https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/epdf/10.2903/j.efsa.2018.5309

(17)  M.R. Douglas, J.F. Tooker, »Large-Scale Deployment of Seed Treatments Has Driven Rapid Increase in Use of Neonicotinoid Insecticides and Preemptive Pest Management in U.S. Field Crops«, Environmental Science and Technology 2015, 49, 8, s. 5088-5097, https://pubs.acs.org/doi/10.1021/es506141g

(18)  Neonicotinoider https://ec.europa.eu/food/plant/pesticides/approval_active_substances/approval_renewal/neonicotinoids_en

(19)  http://apps.who.int/iris/bitstream/handle/10665/255027/9789241512220-eng.pdf;jsessionid=11933F77EEEE4D6E7BD574889996C4E6?sequence=1, s. 21.

(20)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/18/EF af 12. marts 2001 om udsætning i miljøet af genetisk modificerede organismer og om ophævelse af Rådets direktiv 90/220/EØF (EFT L 106 af 17.4.2001, s. 1).

(21)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 503/2013 af 3. april 2013 om ansøgninger om tilladelse til genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 og om ændring af Kommissionens forordning (EF) nr. 641/2004 og (EF) nr. 1981/2006 (EUT L 157 af 8.6.2013, s. 1).

(22)  Sammenfattende rapport fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder den 15. september 2020, , https://ec.europa.eu/food/sites/food/files/plant/docs/sc_modif-genet_20200915_sum.pdf

(23)  Det fremgår af artikel 6, stk. 3, i forordning (EU) nr. 182/2011, at Kommissionen »kan«, og ikke »skal«, gå videre med godkendelsen, hvis der i appeludvalget ikke er et kvalificeret flertal af medlemsstaterne for godkendelse.

(24)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 178/2002 af 28. januar 2002 om generelle principper og krav i fødevarelovgivningen, om oprettelse af Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet og om procedurer vedrørende fødevaresikkerhed (EFT L 31 af 1.2.2002, s. 1).

(25)  https://tillymetz.lu/wp-content/uploads/2020/09/Co-signed-letter-MEP-Metz.pdf

(26)  MON 87708 × MON 89788 × A5547-127, https://webgate.ec.europa.eu/dyna/gm_register/gm_register_auth.cfm?pr_id=100

---

Fredag, den 13. november 2020

| 13.10.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 415/22 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 415/22

---

P9_TA(2020)0305

Investeringsplan for et bæredygtigt Europa — finansiering af den grønne pagt

Europa-Parlamentets beslutning af 13. november 2020 om investeringsplanen for et bæredygtigt Europa — Finansiering af den grønne pagt (2020/2058(INI))

(2021/C 415/04)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 14. januar 2020 med titlen »Investeringsplan for et bæredygtigt Europa Investeringsplan for den europæiske grønne pagt« (COM(2020)0021), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 14. januar 2020 med titlen »Investeringsplan for et bæredygtigt Europa Investeringsplan for den europæiske grønne pagt« (COM(2020)0021),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 11. december 2019 med titlen »Den europæiske grønne pagt« (COM(2019)0640) og dens beslutning herom af 15. januar 2020 (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 11. december 2019 med titlen »Den europæiske grønne pagt« (COM(2019)0640) og dens beslutning herom af 15. januar 2020 (1),

| — | der henviser til Kommissionens forslag af 2. maj 2018 til Rådets forordning om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme (FFR) for årene 2021-2027 (COM(2018)0322) og til det ændrede forslag af 28. maj 2020 (COM(2020)0443) sammen med det ændrede forslag af 28. maj 2020 om en afgørelse om ordningen for Den Europæiske Unions egne indtægter (COM(2020)0445), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag af 2. maj 2018 til Rådets forordning om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme (FFR) for årene 2021-2027 (COM(2018)0322) og til det ændrede forslag af 28. maj 2020 (COM(2020)0443) sammen med det ændrede forslag af 28. maj 2020 om en afgørelse om ordningen for Den Europæiske Unions egne indtægter (COM(2020)0445),

| — | der henviser til sin interimsbetænkning af 14. november 2018 om den flerårige finansielle ramme 2021-2027 — Parlamentets holdning med henblik på en aftale (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin interimsbetænkning af 14. november 2018 om den flerårige finansielle ramme 2021-2027 — Parlamentets holdning med henblik på en aftale (2),

| — | der henviser til sin beslutning af 10. oktober 2019 om den flerårige finansielle ramme 2021-2027 og egne indtægter: Det er tid til at opfylde borgernes forventninger (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 10. oktober 2019 om den flerårige finansielle ramme 2021-2027 og egne indtægter: Det er tid til at opfylde borgernes forventninger (3),

| — | der henviser til sin beslutning af 15. maj 2020 om en ny flerårig finansiel ramme, egne indtægter og genopretningsplanen (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 15. maj 2020 om en ny flerårig finansiel ramme, egne indtægter og genopretningsplanen (4),

| — | der henviser til den endelige rapport og henstillingerne fra Gruppen på Højt Plan vedrørende Egne Indtægter fra december 2016, |
| --- | --- |

—

der henviser til den endelige rapport og henstillingerne fra Gruppen på Højt Plan vedrørende Egne Indtægter fra december 2016,

| — | der henviser til sin lovgivningsmæssige beslutning af 16. september 2020 om udkast til Rådets afgørelse om ordningen for Den Europæiske Unions egne indtægter (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin lovgivningsmæssige beslutning af 16. september 2020 om udkast til Rådets afgørelse om ordningen for Den Europæiske Unions egne indtægter (5),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 27. maj 2020 med titlen »Et vigtigt øjeblik for Europa: Genopretning og forberedelser til den næste generation« COM(2020)0456) og ledsagende lovgivningsforslag, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 27. maj 2020 med titlen »Et vigtigt øjeblik for Europa: Genopretning og forberedelser til den næste generation« COM(2020)0456) og ledsagende lovgivningsforslag,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/410 af 14. marts 2018 om ændring af direktiv 2003/87/EF for at styrke omkostningseffektive emissionsreduktioner og lavemissionsinvesteringer og Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse (EU) 2015/1814 af 6. oktober 2015 om oprettelse og anvendelse af en markedsstabilitetsreserve i forbindelse med Unionens ordning for handel med kvoter for drivhusgasemissioner og om ændring af direktiv 2003/87/EF, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/410 af 14. marts 2018 om ændring af direktiv 2003/87/EF for at styrke omkostningseffektive emissionsreduktioner og lavemissionsinvesteringer og Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse (EU) 2015/1814 af 6. oktober 2015 om oprettelse og anvendelse af en markedsstabilitetsreserve i forbindelse med Unionens ordning for handel med kvoter for drivhusgasemissioner og om ændring af direktiv 2003/87/EF,

| — | der henviser til sin beslutning af 18. december 2019 om retfærdig beskatning i en digitaliseret og globaliseret økonomi: BEPS 2.0 (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 18. december 2019 om retfærdig beskatning i en digitaliseret og globaliseret økonomi: BEPS 2.0 (6),

| — | der henviser til sin beslutning af 17. april 2020 om en EU-koordineret indsats til bekæmpelse af covid-19-pandemien og dens konsekvenser (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 17. april 2020 om en EU-koordineret indsats til bekæmpelse af covid-19-pandemien og dens konsekvenser (7),

| — | der henviser til den endelige rapport fra Ekspertgruppen på Højt Plan vedrørende Bæredygtig Finansiering af 31. januar 2018, |
| --- | --- |

—

der henviser til den endelige rapport fra Ekspertgruppen på Højt Plan vedrørende Bæredygtig Finansiering af 31. januar 2018,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 8. marts 2018 med titlen »Handlingsplan for finansiering af bæredygtig vækst« (COM(2018)0097), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 8. marts 2018 med titlen »Handlingsplan for finansiering af bæredygtig vækst« (COM(2018)0097),

| — | der henviser til sin beslutning af 29. maj 2018 om bæredygtig finansiering (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 29. maj 2018 om bæredygtig finansiering (8),

| — | der henviser til sin beslutning af 23. juli 2020 om konklusionerne fra det ekstraordinære møde i Det Europæiske Råd den 17.-21. juli 2020 (9), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 23. juli 2020 om konklusionerne fra det ekstraordinære møde i Det Europæiske Råd den 17.-21. juli 2020 (9),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2020/852 af 18. juni 2020 om oprettelse af en ramme til fremme af bæredygtige investeringer og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/2088 af 27. november 2019 om bæredygtighedsrelaterede oplysninger i sektoren for finansielle tjenesteydelser, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2020/852 af 18. juni 2020 om oprettelse af en ramme til fremme af bæredygtige investeringer og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/2088 af 27. november 2019 om bæredygtighedsrelaterede oplysninger i sektoren for finansielle tjenesteydelser,

| — | der henviser til Kommissionens kvartalsvise europæiske økonomiske prognose, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens kvartalsvise europæiske økonomiske prognose,

| — | der henviser til De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer (UNFCCC), til den dertil hørende Kyotoprotokol og til Parisaftalen, |
| --- | --- |

—

der henviser til De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer (UNFCCC), til den dertil hørende Kyotoprotokol og til Parisaftalen,

| — | der henviser til de FN-støttede principper for ansvarlig investering, for ansvarligt bankvæsen og for bæredygtig forsikring, |
| --- | --- |

—

der henviser til de FN-støttede principper for ansvarlig investering, for ansvarligt bankvæsen og for bæredygtig forsikring,

| — | der henviser til den europæiske søjle for sociale rettigheder, de internationale grundlæggende menneskerettighedsinstrumenter, OECD's retningslinjer for multinationale virksomheder, FN's vejledende principper om erhvervslivet og menneskerettigheder, FN's mål for bæredygtig udvikling og Den Internationale Arbejdsorganisations erklæring om grundlæggende principper og rettigheder på arbejdspladsen samt de otte grundlæggende ILO-konventioner, |
| --- | --- |

—

der henviser til den europæiske søjle for sociale rettigheder, de internationale grundlæggende menneskerettighedsinstrumenter, OECD's retningslinjer for multinationale virksomheder, FN's vejledende principper om erhvervslivet og menneskerettigheder, FN's mål for bæredygtig udvikling og Den Internationale Arbejdsorganisations erklæring om grundlæggende principper og rettigheder på arbejdspladsen samt de otte grundlæggende ILO-konventioner,

| — | der henviser til statutterne for Den Europæiske Centralbank, |
| --- | --- |

—

der henviser til statutterne for Den Europæiske Centralbank,

| — | der henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), |
| --- | --- |

—

der henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF),

| — | der henviser til de fælles drøftelser mellem Budgetudvalget og Økonomi- og Valutaudvalget, jf. forretningsordenens artikel 58, |
| --- | --- |

—

der henviser til de fælles drøftelser mellem Budgetudvalget og Økonomi- og Valutaudvalget, jf. forretningsordenens artikel 58,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 54, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 54,

| — | der henviser til udtalelser fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed, Transport- og Turismeudvalget, Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter og Kultur- og Uddannelsesudvalget, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelser fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed, Transport- og Turismeudvalget, Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter og Kultur- og Uddannelsesudvalget,

| — | der henviser til betænkning fra Budgetudvalget og Økonomi- og Valutaudvalget (A9-0198/2020), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Budgetudvalget og Økonomi- og Valutaudvalget (A9-0198/2020),

| A. | der henviser til, at de nødvendige investeringer i tilpasning til klimaændringer endnu ikke er vurderet og indarbejdet i FFR's klimatal; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at de nødvendige investeringer i tilpasning til klimaændringer endnu ikke er vurderet og indarbejdet i FFR's klimatal;

| B. | der henviser til, at vejen til klimaneutralitet i 2050 vil øge EU-økonomiens konkurrenceevne og resultere i et overskud af bæredygtige kvalitetsjob; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at vejen til klimaneutralitet i 2050 vil øge EU-økonomiens konkurrenceevne og resultere i et overskud af bæredygtige kvalitetsjob;

| C. | der henviser til, at den seneste rapport fra 2019 fra Det Mellemstatslige Panel om Klimaændringer (IPCC) gør det klart, at de hidtil vedtagne politikker er utilstrækkelige til at forhindre den globale opvarmning i at overstige 1,5 oC, forhindre tab af biologisk mangfoldighed og forhindre forstyrrelse af de biogeokemiske strømme; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at den seneste rapport fra 2019 fra Det Mellemstatslige Panel om Klimaændringer (IPCC) gør det klart, at de hidtil vedtagne politikker er utilstrækkelige til at forhindre den globale opvarmning i at overstige 1,5 oC, forhindre tab af biologisk mangfoldighed og forhindre forstyrrelse af de biogeokemiske strømme;

| D. | der henviser til, at EU's klimalovgivning vil fastfryse EU's forpligtelse til klimneutralitet i 2050, herunder ambitiøse mellemliggende trin, der er nødvendige for at nå dette mål; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at EU's klimalovgivning vil fastfryse EU's forpligtelse til klimneutralitet i 2050, herunder ambitiøse mellemliggende trin, der er nødvendige for at nå dette mål;

| E. | der henviser til, at Kommissionen har anslået investeringsbehovet på EU-plan for at nå de nuværende 2030 klimamål til 240 mia. EUR pr. år (10) plus yderligere beløb på 130 mia. EUR pr. år til miljømæssige mål, 192 mia. EUR pr. år til sociale infrastrukturer og 100 mia. EUR pr. år til større transportinfrastrukturer i Europa; der henviser til, at dette bidrager med op til i alt mindst 662 mia. EUR i investeringsbehov pr. år; der henviser til, at disse tal er baseret på en 2030-klimamålsætning om at reducere drivhusgasemissionerne med 40 %; der henviser til, at investeringskløften er endnu højere nu, hvor Parlamentet har vedtaget mere ambitiøse mål; der henviser til, at det er vigtigt at mobilisere alle tilgængelige midler for at lukke investeringskløften; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at Kommissionen har anslået investeringsbehovet på EU-plan for at nå de nuværende 2030 klimamål til 240 mia. EUR pr. år (10) plus yderligere beløb på 130 mia. EUR pr. år til miljømæssige mål, 192 mia. EUR pr. år til sociale infrastrukturer og 100 mia. EUR pr. år til større transportinfrastrukturer i Europa; der henviser til, at dette bidrager med op til i alt mindst 662 mia. EUR i investeringsbehov pr. år; der henviser til, at disse tal er baseret på en 2030-klimamålsætning om at reducere drivhusgasemissionerne med 40 %; der henviser til, at investeringskløften er endnu højere nu, hvor Parlamentet har vedtaget mere ambitiøse mål; der henviser til, at det er vigtigt at mobilisere alle tilgængelige midler for at lukke investeringskløften;

| F. | bemærker, at artikel 2, stk. 1, i Parisaftalen opfordrer til »at lede finansielle strømme i retning af lave drivhusgasemissioner og klimarobust udvikling«; |
| --- | --- |

F.

bemærker, at artikel 2, stk. 1, i Parisaftalen opfordrer til »at lede finansielle strømme i retning af lave drivhusgasemissioner og klimarobust udvikling«;

| G. | der henviser til, at den europæiske grønne pagt er en ny vækststrategi, der har til formål at omdanne EU til et retfærdigt og velstående samfund med en moderne, ressourceeffektiv og konkurrencedygtig økonomi, hvor der ikke er nogen nettoemissioner af drivhusgasser i 2050, og hvor den økonomiske vækst er afkoblet fra ressourceforbruget, og som også bør bidrage til at sikre EU's strategiske autonomi; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at den europæiske grønne pagt er en ny vækststrategi, der har til formål at omdanne EU til et retfærdigt og velstående samfund med en moderne, ressourceeffektiv og konkurrencedygtig økonomi, hvor der ikke er nogen nettoemissioner af drivhusgasser i 2050, og hvor den økonomiske vækst er afkoblet fra ressourceforbruget, og som også bør bidrage til at sikre EU's strategiske autonomi;

| H. | der henviser til, at covid-19-pandemien understreger betydningen af investeringer i en socialt og miljømæssigt bæredygtig økonomi, i særdeleshed investeringer, der fremmer avanceret FoU, en konkurrencepræget industri, uddybning og styrkelse af det indre marked, stærke SMV'er, sundhedsydelser, et solidt velfærdssystem og social trivsel; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at covid-19-pandemien understreger betydningen af investeringer i en socialt og miljømæssigt bæredygtig økonomi, i særdeleshed investeringer, der fremmer avanceret FoU, en konkurrencepræget industri, uddybning og styrkelse af det indre marked, stærke SMV'er, sundhedsydelser, et solidt velfærdssystem og social trivsel;

| I. | der henviser til, at de udgifter, der kræves for at støtte de europæiske økonomier, giver anledning til at stille spørgsmål om, hvordan stiftet gæld vil blive tilbagebetalt; der henviser til, at det er vigtigt at forhindre en øget ulighed som følge af den tidligere krise; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at de udgifter, der kræves for at støtte de europæiske økonomier, giver anledning til at stille spørgsmål om, hvordan stiftet gæld vil blive tilbagebetalt; der henviser til, at det er vigtigt at forhindre en øget ulighed som følge af den tidligere krise;

| J. | der henviser til, at oprettelse af et bæredygtigt økonomisk system er centralt for udviklingen af den langsigtede strategiske autonomi og for at øge EU's modstandsdygtighed; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at oprettelse af et bæredygtigt økonomisk system er centralt for udviklingen af den langsigtede strategiske autonomi og for at øge EU's modstandsdygtighed;

| K. | der henviser til, at handelspolitikken har indvirkning på drivhusgasemissioner; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at handelspolitikken har indvirkning på drivhusgasemissioner;

| L. | der henviser til, at drivhusgasemissioner fra transport udgør 27 % af EU's globale emissioner og er de eneste, der stadig er stigende; der henviser til, at transport på en teknologimæssigt neutral måde skal bidrage til at nå EU's emissionsreduktionsmål, der går ud på at opnå klimaneutralitet senest i 2050, samtidig med at man sikrer, at transporten forbliver prismæssigt overkommelig og konkurrencedygtig; der henviser til, at reduktionen af transportsektorens emissioner kan fremskyndes for både infrastrukturens og bilparkens vedkommende ved at udvikle og styrke synergierne med andre sektorer såsom den digitale sektor eller energisektoren; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at drivhusgasemissioner fra transport udgør 27 % af EU's globale emissioner og er de eneste, der stadig er stigende; der henviser til, at transport på en teknologimæssigt neutral måde skal bidrage til at nå EU's emissionsreduktionsmål, der går ud på at opnå klimaneutralitet senest i 2050, samtidig med at man sikrer, at transporten forbliver prismæssigt overkommelig og konkurrencedygtig; der henviser til, at reduktionen af transportsektorens emissioner kan fremskyndes for både infrastrukturens og bilparkens vedkommende ved at udvikle og styrke synergierne med andre sektorer såsom den digitale sektor eller energisektoren;

| M. | der henviser til, at skattefritagelse for luftfarts- og søfartssektoren ligeledes kan medføre fordrejninger af konkurrenceforholdene mellem industrisektorer og kan fremme ineffektive og forurenende transportformer; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at skattefritagelse for luftfarts- og søfartssektoren ligeledes kan medføre fordrejninger af konkurrenceforholdene mellem industrisektorer og kan fremme ineffektive og forurenende transportformer;

| N. | der henviser til, at det i artikel 2 i vedtægterne for ECB fastsættes, at hvis målet om prisstabilitet opnås og ikke drages i tvivl, skal ECB's pengepolitik føres med henblik på at fremme de mål for EU, der er fastsat i artikel 3 i traktaten om Den Europæiske Union (TEU), som bl.a. har til formål at beskytte miljøkvaliteten; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at det i artikel 2 i vedtægterne for ECB fastsættes, at hvis målet om prisstabilitet opnås og ikke drages i tvivl, skal ECB's pengepolitik føres med henblik på at fremme de mål for EU, der er fastsat i artikel 3 i traktaten om Den Europæiske Union (TEU), som bl.a. har til formål at beskytte miljøkvaliteten;

| O. | der henviser til, at ECB i forbindelse med revisionen af sin pengepolitiske strategi vil vurdere, hvorvidt og hvordan den inden for sit mandat kan tage bæredygtighedsovervejelser med i betragtning og navnlig tage hensyn til de risici, der er forbundet med miljømæssig bæredygtighed; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at ECB i forbindelse med revisionen af sin pengepolitiske strategi vil vurdere, hvorvidt og hvordan den inden for sit mandat kan tage bæredygtighedsovervejelser med i betragtning og navnlig tage hensyn til de risici, der er forbundet med miljømæssig bæredygtighed;

| P. | der henviser til, at aktiveringen af den generelle undtagelsesklausul har til formål at give medlemsstaterne mulighed for at føre en finanspolitik, der kan lette gennemførelsen af alle de foranstaltninger, der er nødvendige for at håndtere krisen på passende vis og samtidig forblive inden for de regelbaserede rammer af stabilitets- og vækstpagten (SVP); der henviser til, at den generelle undtagelsesklausul fastsætter, at dens anvendelse ikke må bringe den finanspolitiske holdbarhed i fare; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at aktiveringen af den generelle undtagelsesklausul har til formål at give medlemsstaterne mulighed for at føre en finanspolitik, der kan lette gennemførelsen af alle de foranstaltninger, der er nødvendige for at håndtere krisen på passende vis og samtidig forblive inden for de regelbaserede rammer af stabilitets- og vækstpagten (SVP); der henviser til, at den generelle undtagelsesklausul fastsætter, at dens anvendelse ikke må bringe den finanspolitiske holdbarhed i fare;

| 1. | glæder sig over investeringsplanen for et bæredygtigt Europa (SEIP), der spiller en central rolle med hensyn til at sikre en vellykket grøn pagt og omstillingen til en mere bæredygtig, konkurrencedygtig, cirkulær og modstandsdygtig økonomi i overensstemmelse med Unionens miljøforpligtelser, herunder klimaforpligtelser, i henhold til Parisaftalen og EU's klimalovgivning; understreger, at planen bør være det centrale element i Unionens koordinerede og inklusive respons til opbygning af en mere modstandsdygtig økonomi og et mere modstandsdygtigt samfund efter covid-19-pandemien og bør fremme territorial, social og økonomisk samhørighed; påpeger, at bæredygtighed skal være i overensstemmelse med hensynet til finansiel stabilitet; |
| --- | --- |

1.

| 2. | glæder sig over Kommissionens genopretningsplan for Europa, som har den europæiske grønne pagt og digitaliseringsstrategien i centrum; tilslutter sig det underliggende princip om, at offentlige investeringer skal respektere princippet om, at der ikke må ske nogen betydelig skade (DNSH), og fremhæver, at dette princip gælder for både sociale og miljømæssige mål; fremhæver, at de nationale planer for genopretning og modstandsdygtighed bør lede EU ind på kursen mod klimaneutralitet senest i 2050, som det er nedfældet i EU's klimalovgivning, herunder de mellemliggende mål for 2030, og dermed sikre medlemsstaternes omstilling til en cirkulær og klimaneutral økonomi, der er baseret på videnskabs- og tidsbaserede mål; |
| --- | --- |

2.

| 3. | minder om, at investeringer under genopretnings- og resiliensfaciliteten skal respektere princippet om ikke at gøre skade; understreger, at klimarelevante investeringer bør være i overensstemmelse med EU's klassificeringssystem, og at nationale genopretningsplaner bør tilpasses de nationale energi- og klimaplaner; |
| --- | --- |

3.

| 4. | mener, at det er et stort ansvar for EU at opnå en retfærdig overgang til klimaneutralitet; opfordrer til gennemførelse af passende foranstaltninger og politikker med henblik på at gøre denne omstilling til en succes med inddragelse af den offentlige og den private sektor, regioner, byer og medlemsstater; opfordrer til, at investeringer prioriteres for at støtte en bæredygtig overgang, den digitale dagsorden og den europæiske suverænitet i strategiske sektorer ved hjælp af en sammenhængende industriel strategi; mener, at digitalisering af den offentlige og den private sektor vil bidrage til at opnå klimaneutralitet; |
| --- | --- |

4.

| 5. | understreger, at succesen for EU's mål om at opnå klimaneutralitet og blive en cirkulær økonomi senest i 2050 blandt andre faktorer vil afhænge af, om finansieringen er tilstrækkelig, og om bæredygtigheden integreres på sammenhængende vis i de offentlige og private finanser; understreger, at offentlig finansiering alene ikke vil være tilstrækkelig til at nå ovennævnte mål og bidrage til omstillingen; understreger, at der vil være behov for betydelige yderligere beløb i form af bæredygtige offentlige og private investeringer; opfordrer derfor Kommissionen til at tilskynde til offentlige og private investeringer i forbindelse med udviklingen investeringsplanen for et bæredygtigt Europa; understreger den kendsgerning, at de forhåndenværende midler selv med ambitiøs finansiering ikke vil være ubegrænsede; anser det for vigtigt, at investeringsplanen for et bæredygtigt Europa sørger for og muliggør yderligere investeringer med reel merværdi, og at den ikke fortrænger markedsfinansiering; opfordrer Kommissionen til at etablere et solidt regelsæt til rapportering og overvågning for at sikre, at udgifterne har en reel virkning; insisterer på, at forbindelsen mellem udgifter og indtægter, navnlig gennem skabelse af nye egne indtægter, vil være afgørende for gennemførelsen af den grønne pagt; |
| --- | --- |

5.

| 6. | bemærker, at alle sektorer i EU's økonomi vil blive påvirket af omstillingen til en grøn økonomi, og insisterer på, at vejen til klimaneutralitet skal øge den europæiske økonomis konkurrenceevne og resultere i et nettooverskud af bæredygtige højkvalitetsarbejdspladser i Unionen; understreger det faktum, at den grønne omstilling bør være inklusiv og være i overensstemmelse med principperne om økonomisk, social og miljømæssig bæredygtighed; mener, at investeringsplanen for et bæredygtigt Europa ikke bør lade nogen i stikken og om nødvendigt bør fokusere på at mindske forskellene mellem medlemsstater og regioner med hensyn til opfyldelsen af målene om klimaneutralitet; minder om, at bevarelse og skabelse af arbejdspladser samt supplerende uddannelse og omskoling er yderst vigtigt i den bæredygtige energiomstilling; |
| --- | --- |

6.

| 7. | understreger endvidere, at de europæiske producenter af bæredygtige produkter og tjenester skal kunne se fordelene ved den europæiske grønne pagt, hvis den skal blive vellykket; |
| --- | --- |

7.

| 8. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre, at investeringsplanen for et bæredygtigt Europa finansieres tilstrækkeligt for at sikre, at fremtidige programmer, såsom strategien for renoveringsbølgen, vil have en tilstrækkelig indvirkning på alle bygninger i EU, vil kunne accepteres af alle EU's borgere og blive hilst velkommen af dem; |
| --- | --- |

8.

| 9. | stiller spørgsmålstegn ved, hvorvidt investeringsplanen for et bæredygtigt Europa sådan som den i øjeblikket er udformet, vil gøre det muligt at mobilisere 1 billion EUR inden 2030 i betragtning af de negative økonomiske udsigter efter covid-19-pandemien; anmoder Kommissionen om at sikre fuld gennemsigtighed om finansieringsspørgsmål, såsom den optimistiske løftestangseffekt, en potentiel dobbeltmedregning af visse investeringer eller den manglende klarhed over ekstrapolationer af visse beløb; sætter endvidere spørgsmålstegn ved, hvordan den nye FFR som foreslået af Kommissionen og vedtaget i Det Europæiske Råds konklusioner vil gøre det muligt at nå målene for investeringsplanen for et bæredygtigt Europa; er bekymret over, at der ved fremrykning af EU-programmer kan opstå et grønt investeringsunderskud ved udgangen af den næste FFR-periode; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at fremlægge planer, der forklarer, hvordan de vil bygge bro over den betydelige investeringskløft ved hjælp af både private og offentlige investeringer, herunder en vurdering af de nye økonomiske udsigter som følge af den nuværende krise og de forventede øgede ambitioner med hensyn til klima-, energi- og miljømålene for 2030; understreger, at investeringsplanen for et bæredygtigt Europa er et af EU's langsigtede mål og ikke kan undergraves af kommende lavere FFR'er, som vil afsætte en stor del af pengene til tilbagebetaling af langsigtet gæld; |
| --- | --- |

9.

| 10. | noterer sig, at Kommissionen i sin meddelelse om investeringsplanen for et bæredygtigt Europa af 14. januar 2020 har anslået behovet for investeringer på EU-plan for at nå de nuværende 2030 klimamål til mindst 662 mia. EUR om året; opfordrer Kommissionen til at sørge for, at disse tal afspejles i en revideret arkitektur for en investeringsplan for et bæredygtigt Europa; |
| --- | --- |

10.

| 11. | opfordrer Kommissionen til at oplyse om eksponeringen af alle FFR- og Next Generation EU-midler for de forskellige EU-klassificeringssystemmål og -kategorier; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ønsker, at det sikres, at finansieringen fra investeringsplanen for et bæredygtigt Europa på EU-plan samt nationalt og regionalt plan går til de politikker og programmer, der har det største potentiale til at bidrage til bekæmpelsen af klimaændringer og andre miljømål, herunder EU-virksomheders, især SMV'ers, overgang til en mere konkurrencedygtig Union og til jobskabelse, idet de samtidig tilpasser sig de forskellige nationale, regionale og lokale behov; ser frem til, at Kommissionen inden starten af den næste FFR offentliggør en ramme for sporing af klima, biodiversitet og andre bæredygtige udgifter ved brug af de kriterier, der er fastsat i taksonomiforordningen; opfordrer til, at denne ramme bl.a. omfatter en overvågningsmetode, sammen med tilsvarende korrigerende foranstaltninger, og en mekanisme til holdbarhed og sporing for at identificere skadelige virkninger i overensstemmelse med princippet om ikke at gøre væsentlig skade og forpligtelserne i henhold til Parisaftalen; |
| --- | --- |

12.

| 13. | fremhæver, at en vellykket investeringsplan for et bæredygtigt Europa afhænger af tilstrækkeligheden af den offentlige og private finansiering og af, om der er sammenhæng i EU's politikker; understreger derfor behovet for harmoniserede bæredygtighedsindikatorer og metoder til måling af virkningerne; insisterer på, at der i lyset af investeringsplanen for et bæredygtigt Europa skal indledes konsekvensvurderinger i forhold til andre retsakter, hvad enten de stadig er i vedtagelsesprocessen eller allerede er vedtaget, for at evaluere foreneligheden af den eksisterende EU-lovgivning med EU's miljømål; |
| --- | --- |

13.

| 14. | understreger, at et af målene for investeringsplanen for et bæredygtigt Europa bør være at sikre et skift fra uholdbare til bæredygtige økonomiske aktiviteter; |
| --- | --- |

14.

| 15. | mener, at offentlig og privat finansiering bør tage hensyn til klassificeringsforordningen og overholde princippet om ikke at gøre væsentlig skade for at sikre, at EU's politikker og finansiering, herunder EU-budgettet, de programmer, der finansieres gennem Next Generation EU, det europæiske semester og Den Europæiske Investeringsbanks (EIB) finansiering ikke bidrager til projekter og aktiviteter, der i væsentlig grad skader sociale eller miljømæssige mål, der skader den økonomiske konkurrenceevne eller forårsager tab af arbejdspladser; understreger, at offentlige budgetter og offentlige banker ikke vil være i stand til at slå bro over investeringskløften alene; minder om, at 10 store europæiske banker stadig hvert år investerer mere end 100 mia. EUR i fossile brændstoffer; minder om, at Kommissionen i henhold til EU-klassificeringsforordningen inden udgangen af 2020 skal vedtage en delegeret retsakt, der indeholder tekniske screeningskriterier for aktiviteter, der i vid udstrækning bidrager til afbødning af og tilpasning til klimaændringer; |
| --- | --- |

15.

| 16. | opfordrer Kommissionen til at sikre, at den nye FFR ikke omfatter støtte til eller investeringer i aktiviteter, der vil medføre fastlåsning i aktiver, som er skadelige for Unionens klima- og miljømål i betragtning af aktivernes livscyklus; |
| --- | --- |

16.

| 17. | opfordrer Kommissionen til at vurdere mulighederne for at udvide anvendelsen af EU-klassificeringssystemet til at spore klima- og miljørelaterede udgifter i alle EU's offentlige midler, herunder den nye FFR, InvestEU, instrumentet Next Generation EU, solvensstøtteinstrumentet, genopretnings- og resiliensfaciliteten og midler fra Den Europæiske Investeringsbank (EIB); |
| --- | --- |

17.

| 18. | opfordrer til, at princippet om ikke at gøre væsentlig skade følges i de relevante EU-forordninger om finansiering, f.eks. gennem klimasikring samt miljømæssig og social bæredygtighed; minder om, at der ikke bør indføres strenge investeringsregler uden forudgående samråd med de lokale og regionale offentlige myndigheder, industrier og SMV'er; |
| --- | --- |

18.

| 19. | opfordrer Kommissionen til at vurdere og identificere aktiviteter, der i væsentlig grad skader den miljømæssige bæredygtighed, i overensstemmelse med artikel 26, stk. 2, litra a), i forordning (EU) 2020/852 og som anbefalet af Den Europæiske Centralbank og af netværket af centralbanker og tilsynsmyndigheders Network for Greening the Financial System (NFGS); |
| --- | --- |

19.

| 20. | opfordrer til realistisk udfasning af offentlige og private investeringer i forurenende og skadelige økonomiske aktiviteter, for hvilke der findes økonomisk gennemførlige alternativer, samtidig med at medlemsstaternes ret til at vælge deres energimiks med det mål for øje at gennemføre et system med vedvarende energi og et energinet, der er foreneligt med Parisaftalen, respekteres fuldt ud; understreger, at det haster med at finde disse alternativer gennem omfattende investeringer i teknologisk innovation og energieffektivitet; insisterer på, at de aktiviteter, der finansieres via investeringsplanen for et bæredygtigt Europa, ikke må bidrage til yderligere sociale uligheder og uddybning af den økonomiske og sociale kløft mellem øst og vest i EU; minder i denne forbindelse om, at der mellem 2014 og 2016 af 11 lande og Den Europæiske Union blev brugt 112 mia. EUR om året til at støtte fossile brændstoffer; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at udarbejde strategier til udfasning af al miljøskadelig støtte med henblik på at forbedre sammenhængen og troværdigheden af EU med hensyn til at bevare biodiversiteten og de naturlige økosystemer og fremme omstillingen til rene energisystemer og en klimaneutral og cirkulær økonomi; |
| --- | --- |

20.

| 21. | mener, at overgangen til klimaneutralitet bør bevare lige konkurrencevilkår for EU-virksomheder og deres konkurrenceevne, navnlig i tilfælde af illoyal konkurrence fra tredjelande; mener, at investeringsplanen for et bæredygtigt Europa for at nå sine mål også bør bidrage til en bæredygtig europæiske produktion og reducere de globale emissioner gennem handelspolitik; opfordrer til, at handelsaftaler ikke sikrer investorbeskyttelse på bekostning af miljømæssige, sociale eller sundhedsmæssige standarder; understreger betydningen af standarder, som det er muligt at håndhæve, og andre miljømæssige standarder i handelsaftaler, som EU indgår med tredjelande, også for at sikre lige konkurrencevilkår for europæiske virksomheder; opfordrer til, at det sikres, at tredjelande er støtteberettigede i forbindelse med tværnationale projekter, der bidrager til opfyldelse af målsætningerne i Parisaftalen; |
| --- | --- |

21.

| 22. | understreger, at Erasmus+, Det Europæiske Solidaritetskorps og Et Kreativt Europa, som er EU's vigtigste uddannelses-, frivilligheds- og kulturprogrammer, er vigtige redskaber i det globale svar på klimaudfordringen og spiller en central rolle med hensyn til at fremme uddannelse i de færdigheder, der er nødvendige for den grønne omstilling, øge bevidstheden om miljøspørgsmål og klimaændringerne, især blandt unge, der engagerer sig i frivilligt arbejde for at beskytte miljøet, og udvikle kreative, inklusive og tilgængelige løsninger til at tackle de miljømæssige udfordringer; understreger, at disse programmer bidrager til at nå EU's mål for bæredygtig udvikling; fremhæver i denne forbindelse betydningen af landbrugspraktikophold, der støttes af Erasmus+; |
| --- | --- |

22.

EU's budget: målretning, udløsning og katalyse af finansielle ressourcer

| 23. | understreger EU-budgettets centrale rolle i gennemførelsen af investeringsplanen for et bæredygtigt Europa; gentager sin mangeårige holdning om, at nye initiativer altid bør underkastes en bæredygtighedsvurdering og -sikring og bør finansieres ved hjælp af nye bevillinger og ikke bør ske på bekostning af andre politikker; fremhæver betydningen af EU's mangeårige politikker, såsom samhørighed og landbrug, sammen med andre centrale politikområder, såsom forskning, innovation og tilpasning til og afbødning af klimaændringer; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at opfylde deres politiske forpligtelser og udstyre Unionen med en fremtidssikker FFR, der er i stand til imødekomme borgernes forventninger; |
| --- | --- |

23.

| 24. | understreger betydningen af bæredygtige private investeringer og deres rolle med hensyn til at nå målene for investeringsplanen for et bæredygtigt Europa og mener, at privat finansiering skal lettes; understreger endvidere, at den tekniske støtte bør øges i kraft af lokale og nationale kuvøser og projektudviklingstjenester, der samler finansieringskilder og projektiværksættere; |
| --- | --- |

24.

| 25. | glæder sig over Det Europæiske Råds accept af EU's genopretningsinstrument som et nødhjælpsinstrument til at støtte investeringer og reformer; er dog ked af forslaget om i væsentlig grad at reducere de supplerende bevillinger til flere EU-programmer og helt at annullere dem for andre programmer; mener, at de foreslåede nedskæringer i programmer, der støtter omstillingen af kulstofafhængige regioner, er i modstrid med dagsordenen for EU's grønne pagt og i sidste ende også vil påvirke finansieringen af investeringsplanen for et bæredygtigt Europa; |
| --- | --- |

25.

| 26. | understreger, at EU's bidrag til klimamålene for at opfylde dets forpligtelser i henhold til Parisaftalen bør understøttes med en ambitiøs andel af de klima- og biodiversitetsrelaterede udgifter i EU's budget; sigter derfor mod så hurtigt som muligt at nå et juridisk bindende mål på 30 % for klimamainstreaming og 10 % for biodiversitet; understreger, at målet for klimaudgifter bør gælde for FFR som helhed; understreger, at et klimamål på 37 % også bør gælde for Next Generation EU-udgifter; opfordrer indtrængende Kommissionen til at fastlægge en meningsfuld sporings- og overvågningsramme for klimarelaterede udgifter i EU-budgettet; understreger, at nye egne indtægter spiller en afgørende rolle med hensyn til at sætte EU-budgettet i stand til at nå et højere niveau af klimafinansiering i fremtiden; |
| --- | --- |

26.

| 27. | glæder sig over forslaget om at supplere Fonden for Retfærdig Omstilling med yderligere midler fra NGEU, men beklager Rådets forslag om at reducere disse supplerende bevillinger, og understreger, at der er behov for yderligere støtte for at sikre, at arbejdstagere, der berøres direkte og indirekte af omstillingen, modtager passende støtte; gentager, at midler fra JTF kan supplere de ressourcer, der er til rådighed under samhørighedspolitikken, og påpeger, at det nye forslag ikke bør være til skade for samhørighedspolitikken gennem obligatoriske overførsler fra medlemsstaternes nationale rammebeløb og ikke bør føre til konkurrenceforvridning; |
| --- | --- |

27.

| 28. | mener, at princippet om en retfærdig omstilling bør integreres i den grønne pagt, og at FRO navnlig bør fokusere på de regioner, der er mest afhængige af fossile brændstoffer; understreger, at projekter, der modtager midler, skal være miljømæssigt, socialt og økonomisk bæredygtige og levedygtige på lang sigt; opfordrer derfor til en omfattende EU-strategi for udvikling og modernisering af de regioner, der er omfattet af FRO; |
| --- | --- |

28.

| 29. | understreger, at udarbejdelsen af planerne for retfærdig omstilling bør inddrage alle relevante interessenter; mener, at der i planerne for retfærdig omstilling bør tages hensyn til medlemsstaternes og regionernes forskellige udgangspunkter for så vidt angår omstillingen til klimaneutralitet; bemærker, at der bør være større klarhed omkring kriterierne for støtteberettigelse; mener, at de programmer, der finansieres af FRO, også bør vurderes ved brug af metoder til klimakortlægning, naturkapitalregnskaber og livscyklusberegning; |
| --- | --- |

29.

| 30. | glæder sig over de to supplerende søjler i mekanismen for retfærdig omstilling, navnlig en særlig ordning under InvestEU og en lånefacilitet for den offentlige sektor, som sammen med FRO vil skabe nye økonomiske muligheder og bidrage til at afbøde de socioøkonomiske virkninger af overgangen til klimaneutralitet og gennemføre den cirkulære økonomi i EU i de mest sårbare og kulstofintensive regioner og byer og bidrage til at imødegå de udfordringer, som borgerne står over for på energiområdet i forbindelse med omstillingsprocessen; mener, at det for disse søjlers succes er helt afgørende at sikre tilstrækkelig teknisk bistand til medlemsstater, regioner og byer; |
| --- | --- |

30.

| 31. | understreger, at en social retfærdig omstilling ikke vil være mulig uden et massivt bidrag fra storbyområder; mener derfor, at midlerne under den anden og tredje søjle i mekanismen for en retfærdig omstilling bør være lettilgængelige for storbyer for at udvikle en finansiel mekanisme i stor målestok til understøttelse af byernes klimaindsatser og sociale indsats; påpeger, at dette kan omfatte direkte tilgængelige midler til blandt andet boligpolitikker, bygningsrenovering, moderniserings- og isoleringsprogrammer, projekter inden for offentlig transport, forbedring af storbyernes grønne infrastruktur, indførelse af instrumenter inden for cirkulær økonomi eller bæredygtige vandforvaltningsprojekter; |
| --- | --- |

31.

| 32. | glæder sig over den rolle, som InvestEU spiller med hensyn til gennemførelsen af investeringsplanen for et bæredygtigt Europa og dens virke, og mener, at den bør spille en nøglerolle i forbindelse med Unionens grønne, retfærdige og modstandsdygtige genopretning; beklager, at den foreslåede finansiering af InvestEU, både gennem FFR og NGEU, er blevet væsentligt reduceret i forhold til Kommissionens seneste forslag; glæder sig over forslaget om at oprette en strategisk investeringsfacilitet, navnlig tilføjelsen af et femte politikområde — politikområdet europæiske investeringer — inden for InvestEU for at fremme bæredygtige investeringer i centrale teknologier og værdikæder; understreger, at projekter, der finansieres under InvestEU, bør være i overensstemmelse med Unionens klima- og miljøforpligtelser for 2030; |
| --- | --- |

32.

| 33. | understreger, at det reviderede kommissionsforslag allerede indeholder den foreløbige aftale om InvestEU, der blev indgået mellem Parlamentet og Rådet i maj 2019; minder om, at denne aftale ud over en privilegeret stilling for EIB-Gruppen også omfatter en vigtig rolle for andre gennemførelsespartnere, såsom nationale erhvervsfremmende banker eller andre internationale finansielle institutioner; minder endvidere om, at InvestEU er et efterspørgselsstyret instrument, og at overdreven sektoriel og geografisk koncentration derfor bør undgås; understreger, at det er nødvendigt at sikre, at der er tilstrækkelig teknisk bistand på stedet til, at projekter finansieres der, hvor der er størst behov for dem, og på en måde, der giver ægte merværdi; fremhæver i denne forbindelse rådgivningsplatformens afgørende bidrag, for hvilket der skal sikres en passende finansiel tildeling; |
| --- | --- |

33.

| 34. | påpeger igen EU's ansvar for som en global leder i kampen mod klimaforandringerne at opfordre andre internationale partnere til at følge en lignende tilgang; mener, at de midler, som EU-budgettet yder til tredjelande, ikke bør anvendes på nogen måde, der strider mod målene i den grønne pagt, og at de bør sigte mod at fremme opfyldelsen af dens målsætninger under hensyntagen til de enkelte landes udviklingsniveau og deres varierende investeringsbehov; mener, at pandemien har vist os, at foranstaltninger til beskyttelse af miljø og biodiversitet uden for Unionen er uløseligt forbundet med sundhed indenfor, og at den form for foranstaltninger er omkostningseffektive i sammenligning med pandemiens virkninger; |
| --- | --- |

34.

| 35. | bemærker, at innovationsfonden og moderniseringsfonden bør yde et væsentligt bidrag til en bæredygtig omstilling i retning af nulemission af drivhusgasser senest i 2020, og glæder sig navnlig over, at moderniseringsfonden er udformet til at støtte investeringer i forbedring af energieffektiviteten i 10 mindre velstående medlemsstater og derfor er et vigtigt redskab til at sikre en retfærdig omstilling; understreger ikke desto mindre behovet for øget kontrol med fonden, da investeringer i aktiviteter, som i væsentlig grad skader sociale og miljømæssige mål, ikke bør være støtteberettigede under moderniseringsfonden; |
| --- | --- |

35.

| 36. | finder det nødvendigt at undgå enhver form for overlapning med beslægtede aktiviteter, der finansieres gennem EU's budget, og mener, at eksistensen af disse fonde uden for Unionens budget kan gøre det vanskeligere at få overblik over budgettet; opfordrer indtrængende Kommissionen til at holde budgetmyndighederne velinformeret om gennemførelsen af fondene; |
| --- | --- |

36.

| 37. | glæder sig over, at Kommissionen agter at gennemgå moderniseringsfonden og innovationsfonden som led i revisionen af emissionshandelssystemet (ETS); gentager det gamle krav om at klassificere en væsentlig del af indtægterne fra emissionshandelssystemet som egne indtægter; |
| --- | --- |

37.

| 38. | understreger den vigtige rolle, som den fælles landbrugspolitik og den fælles fiskeripolitik vil være nødt til at spille i forbindelse med opnåelsen af målene i investeringsplanen for et bæredygtigt Europa; bemærker, at den fælles landbrugspolitik under EU's landbrugssektors og fiskerisektors bevægelse hen imod en mere bæredygtig forvaltning af naturressourcerne og bevaring af biodiversiteten bør fastholde sine mål om at støtte tilvejebringelsen af en fødevareforsyning af høj kvalitet, der garanterer EU-borgernes fødevaresuverænitet, bidrager til en stabil og acceptabel indtjening for landbrugere og fiskere og bidrager til en bæredygtig udvikling af landdistrikterne; understreger behovet for at sikre, at den fælles landbrugspolitik bidrager til EU's klima- og bæredygtighedsmål, som det blev understreget i Revisionsrettens beretning af 7. november 2018; |
| --- | --- |

38.

| 39. | understreger betydningen af at lette adgangen til offentlig og privat finansiering for at støtte øgede grønne investeringer, udvikling af og adgang til digitale værktøjer, modernisering og innovation, der vil sætte landbrugssektoren, fiskerisektoren og landdistrikterne i stand til at imødegå udfordringerne og mulighederne i forbindelse med realisering af målene og ambitionerne i den grønne pagt; |
| --- | --- |

39.

| 40. | understreger, at samhørighedspolitikken i sin egenskab af at være EU's vigtigste investeringspolitik vil spille en afgørende rolle i understøttelsen af omstillingen til klimaneutralitet; gør opmærksom på, at samhørighedspolitikken i kølvandet på covid-19-krisen vil være et af de udslagsgivende instrumenter i forbindelse med den bæredygtige økonomiske genopretning, og at den bør bevare sin langvarige rolle med at bidrage til fremme af social, økonomisk og territorial samhørighed som fastsat i EU-traktaterne; insisterer på, at samhørighedspolitikken bør styrkes, for at den skal kunne opfylde sit primære formål og bidrage til en vellykket europæisk grøn pagt; |
| --- | --- |

40.

| 41. | støtter Kommissionens innovative tilgang, som afspejles i dens erklæring om, at EU's budget også gennem sin indtægtsside vil bidrage til at nå klima- og miljømålene; minder om, at Parlamentet går ind for fremme af indførelsen af nye egne indtægter, der kan skabe merværdi og i høj grad støtte den europæiske grønne pagt; |
| --- | --- |

41.

| 42. | bekræfter sin tidligere holdning til listen over potentielle kilder til nye egne indtægter, som den fremgår af dets interimsbetænkning om FFR, som burde være i i overensstemmelse med EU's væsentlige mål, herunder bekæmpelse af klimaændringer og beskyttelse af miljøet; anmoder derfor om, at der uden at skabe yderligere byrder for borgerne indføres nye egne indtægter, som f.eks. kunne omfatte midler, som Kommissionen fremlagde tal for i 2018 på grundlag af:






  i) | auktionsindtægterne fra ETS (emissionshandelssystemet), der vil kunne indbringe mellem 3 og 10 mia. EUR om året |
| --- | --- | --- |

42.

i)

auktionsindtægterne fra ETS (emissionshandelssystemet), der vil kunne indbringe mellem 3 og 10 mia. EUR om året

| ii) | et bidrag til ikkegenanvendt plastemballageaffald, der vil kunne indbringe mellem 3 og 10 mia. EUR om året |
| --- | --- |

ii)

et bidrag til ikkegenanvendt plastemballageaffald, der vil kunne indbringe mellem 3 og 10 mia. EUR om året

| iii) | den kommende CO2-grænsetilpasningsmekanisme, der vil kunne indbringe mellem 5 og 14 mia. EUR om året |
| --- | --- |

iii)

den kommende CO2-grænsetilpasningsmekanisme, der vil kunne indbringe mellem 5 og 14 mia. EUR om året

| iv) | et fælles konsolideret selskabsskattegrundlag, der vil kunne indbringe over 12 mia. EUR om året |
| --- | --- |

iv)

et fælles konsolideret selskabsskattegrundlag, der vil kunne indbringe over 12 mia. EUR om året

| v) | en skat på store digitale virksomheder, der vil kunne indbringe mellem 750 og 1,3 mia. EUR om året |
| --- | --- |

v)

en skat på store digitale virksomheder, der vil kunne indbringe mellem 750 og 1,3 mia. EUR om året

| vi) | en afgift på finansielle transaktioner (AFT), som på grundlag af Kommissionens oprindelige forslag fra 2012 og under hensyntagen til brexit og økonomisk vækst vil kunne indbringe op til 57 mia. EUR om året, afhængigt af afgiftens anvendelsesområde; |
| --- | --- |

vi)

en afgift på finansielle transaktioner (AFT), som på grundlag af Kommissionens oprindelige forslag fra 2012 og under hensyntagen til brexit og økonomisk vækst vil kunne indbringe op til 57 mia. EUR om året, afhængigt af afgiftens anvendelsesområde;

gentager i denne forbindelse sin opfordring til alle medlemsstater om at tilslutte sig den styrkede samarbejdsramme om AFT; opfordrer Kommissionen til snarest muligt at give detaljerede oplysninger om de egne indtægter, der blev fremlagt i Kommissionens meddelelse af 27. maj 2020 om genopretningsplanen, herunder om den afgift, der er baseret på store virksomheders aktiviteter, og en eventuel udvidelse af ETS til også at omfatte den maritime sektor og luftfartssektoren;

| 43. | insisterer på, at der indføres en vifte af nye egne indtægter i EU's budget fra 2021, mens der også bør fastsættes en juridisk bindende tidsplan for at foreslå og introducere nye egne indtægter i løbet af den næste FFR; opfordrer til, at midlerne fra de nye egne indtægter bliver tilstrækkelige til i det mindste at dække tilbagebetalingsforpligtelserne under inddrivelsesinstrumentet; forventer, at eventuelle indtægter ud over dette niveau bør overføres til EU-budgettet for bl.a. at bygge bro over finansieringskløften i den grønne pagt, uden at dette berører universalitetsprincippet; |
| --- | --- |

43.

| 44. | understreger, at begge typer indtægter, miljørelaterede og ikke specifikt miljørelaterede, bliver uundværlige for fastsættelsen af en driftssikker vifte af ægte nye egne indtægter, eftersom størrelsen af indkomsten fra miljørelaterede indtægter kan falde proportionalt over tid i takt med, at EU gør fremskridt i retning af klimaneutralitet; |
| --- | --- |

44.

Finansielle institutioner — gøre det muligt at gennemføre den grønne pagt

| 45. | glæder sig over EIB's beslutning om at revidere sin energiudlånspolitik og klimastrategi og afsætte 50 % af sine operationer til klimaindsatsen og miljømæssig bæredygtighed fra 2025 og fremefter med henblik på at opfylde EU's forpligtelser i henhold til Parisaftalen; opfordrer EIB til også at revidere sin udlånspolitik over for transportsektoren og til at forpligte sig til en bæredygtig omstilling til klimaneutralitet og cirkulær økonomi under hensyntagen til medlemsstaternes forskellige energimiks og til at være særlig opmærksom på de sektorer og regioner, der er mest berørt af omstillingen; opfordrer navnlig til, at der gennemføres nye politikker i de kulstofintensive industrisektorer, hvor EIB er aktiv, for at støtte omstillingen af disse sektorer med henblik på at tilpasse alle nye sektorspecifikke lån til målet om at opnå klimaneutralitet senest i 2050; bifalder EIB's vilje til senest i 2021 at ophøre med at finansiere energiprojekter med fossile brændstoffer; kræver, at der vedtages og offentliggøres verificerbare omstillingsplaner for at nå klimaneutralitetsmålene; |
| --- | --- |

45.

| 46. | understreger, at EIB's reaktion på covid-19-pandemien bør være i overensstemmelse med målsætningerne i investeringsplanen for et bæredygtigt Europa; bemærker dog, at det ikke er alle finansierede projekter, der kan bidrage til at nå af EU's klimamål, og insisterer på, at den omstændighed ikke bør udelukke projekterne fra finansiering; er imidlertid af den opfattelse, at EIB's portefølje skal være i overensstemmelse med EU's mål for bæredygtighed og princippet om ikke at gøre væsentlig skade; opfordrer EIB til at udarbejde en konkret køreplan for opnåelse af det granulerede mål på 50 % inden 2025 og til hvert år at offentliggøre den andel af sine aktiver, der finansierer aktiviteter, der kan betragtes som miljømæssigt bæredygtige i henhold til EU-klassificeringen; minder om, at bankens reaktion på covid-19-pandemien bør generere investeringer på 240 mia. EUR, og at de blev muliggjort i løbet af få uger; |
| --- | --- |

46.

| 47. | mener, at det — hvis EIB skal få en vellykket rolle i forbindelse med finansiering af den grønne pagt — er vigtigt med en bottom up-tilgang, som er deltagerorienteret, og at EIB bør fremme specifikke dialoger mellem den offentlige og den private sektor og sikre en bedre koordinering med de forskellige interessenter, såsom f.eks. lokale og regionale myndigheder og repræsentanter for civilsamfundet; understreger endvidere EIB's uafhængighed, samtidig med at det understreger betydningen af at sikre demokratisk kontrol med investeringer; |
| --- | --- |

47.

| 48. | minder om, at EIB er verdens største udsteder af grønne obligationer, der har indbragt over 23 mia. EUR over 11 år; bemærker, at det har været en stor udfordring at fastsætte fælles standarder for at undgå grønvask; glæder sig over EIB's nye bæredygtighedsbevidsthedsobligationer, der blev lanceret i 2018, og som er udformet med henblik på at støtte investeringer, der har forbindelse til FN's verdensmål for bæredygtig udvikling; understreger betydningen af at fastsætte fælles standarder for disse nye obligationer for at sikre, at projekterne er gennemsigtige, verificerbare og målelige; opfordrer EIB til at fortsætte denne aktivitet og til at udvide udstedelsen af grønne obligationer og bæredygtighedsobligationer, hvilket kan lette gennemførelsen af investeringsplanen for et bæredygtigt Europa og bidrage til at udvikle markedet for sociale og miljømæssige bæredygtighedsobligationer på grundlag af EU's handlingsplan for finansiering af bæredygtig vækst og EU-klassificering; |
| --- | --- |

48.

| 49. | opfordrer EIB til at spille en aktiv rolle med hensyn til at støtte projekter, der bidrager til en retfærdig omstilling, såsom forskning, innovation og digitalisering, SMV'ers adgang til finansiering og sociale investeringer og færdigheder; |
| --- | --- |

49.

| 50. | bemærker, at EIB's formand, Werner Hoyer, har understreget behovet for at styrke EIB's kapitalgrundlag for at gøre det muligt for EIB at fortsætte med de ambitiøse projekter, der understøtter omstillingen til en bæredygtig økonomi; |
| --- | --- |

50.

| 51. | anerkender den vigtige rolle, som nationale erhvervsfremmende banker og institutioner og internationale finansielle institutioner, herunder Den Europæiske Bank for Genopbygning og Udvikling, spiller i finansieringen af bæredygtige projekter, hvorved de bidrager til at nå Parisaftalens mål; understreger, at de nationale erhvervsfremmende banker og institutioner i betragtning af deres evner og erfaringer på nationalt og regionalt plan kan være medvirkende til at maksimere virkningerne af den offentlige finansiering, herunder gennem partnerskaber under InvestEU, hvorved de hjælper med til at nå Unionens klimamål; understreger, at finansieringen af SMV'er er afgørende for en vellykket gennemførelse af investeringsplanen for et bæredygtigt Europa; |
| --- | --- |

51.

| 52. | understreger endvidere, at de nationale erhvervsfremmende banker og institutioner — på grund af deres erfaringer på området — er fuldt verserede i udtænkning, ledelse og finansiering af forholdsvis små projekter; bifalder derfor, at disse banker og institutioner inddrages i forskellige aspekter af investeringsplanen for et bæredygtigt Europa, som de bedst egnede organisationer til at dirigere investeringer på EU-plan i retning af realøkonomien og på lokalt plan; understreger vigtigheden af at sikre lokal teknisk støtte til drivkræfter bag projekter og innovation og fremhæver projektvækstmiljøers rolle med hensyn til at hjælpe projekter til at modne tilstrækkeligt, så de kan modtage finansiering; opfordrer til statsstøttereformer, der vil gøre det muligt for de nationale erhvervsfremmende banker og institutioner at yde lån på koncessionelle vilkår for at fremme bæredygtigheden; |
| --- | --- |

52.

| 53. | bemærker, at offentlig og privat investering kan hjælpe den bæredygtige genopretning og resiliens, hvor finansiering rettes mod grønne investeringer som f.eks. elektricitetsnet, supernet og intelligente net, jernbanenet, energieffektivitet og projekter inden for cirkulær økonomi; |
| --- | --- |

53.

| 54. | peger på, at miljø- og klimakatastrofer udgør en stadigt stigende risiko for den finansielle stabilitet, og at disse langsigtede risici derfor bør indarbejdes bedre i risikovurderingerne i forbindelse med forsigtighedsbaserede regler og tilsyn; mener, at kampen mod klimaændringer og fremme af bæredygtighed i højere grad bør tages i betragtning i ECB's politikker, samtidig med at dets mandat og uafhængighed fuldt ud respekteres, og uden at dens rolle som vogter af finansiel og monetær stabilitet bringes i fare; minder om erklæringen fra ECB's formand om, at ECB støtter udviklingen af et klassificeringssystem som et middel til at lette indarbejdelsen af miljøhensyn i centrale bankporteføljer; noterer sig den ambition, der kommer til udtryk i Eurosystemets nylige svar på Kommissionens offentlige høringer om den nye strategi for bæredygtig finansiering og revisionen af direktivet om ikkefinansiel rapportering, hvori det blev fastslået, at markedskræfterne kan og bør være en vigtig drivkraft for en omlægning af de finansielle strømme til bæredygtige økonomiske aktiviteter; bifalder opfordringen fra ECB og centralbankernes og banktilsynsmyndighedernes Network for Greening the Financial System (NGFS) til, at finansielle reguleringsmyndigheder bedre vurderer bæredygtighedsrelaterede finansielle risici; |
| --- | --- |

54.

| 55. | opfordrer ECB til at gå videre med sin pengepolitiske strategi med fuld respekt for ECB's mandat vedrørende prisstabilitet, som er nedfældet i TEUF; bemærker, at ECB som led i sin revision af den pengepolitiske strategi vil vurdere, om og hvordan den inden for rammerne af sit mandat kan tage hensyn til bæredygtighed — og navnlig risici i forbindelse med miljømæssig bæredygtighed — i sine regler for sikkerhedsstillelse og årlige stresstest, samtidig med at der opretholdes en adskillelse mellem pengepolitik og tilsyn; opfordrer endvidere ECB til at oplyse, i hvor høj grad pengepolitikken er tilpasset Parisaftalen, samtidig med at den fastsætter en køreplan for den fremtidige tilpasning ved at anvende EU-klassificeringssystemet for disse foranstaltninger på en passende måde; opfordrer ECB til at undersøge yderligere muligheder for at støtte EIB med henblik på at øge EIB's finansieringskapacitet uden at skabe markedsforvridninger; |
| --- | --- |

55.

| 56. | foreslår, at ECB vurderer genoprettelsen af sin kulstofintensive obligationsportefølje inden for rammerne af programmet til opkøb af virksomhedsobligationer (CSPP) i lyset af EIB's klimaforpligtelser; |
| --- | --- |

56.

| 57. | opfordrer de europæiske tilsynsmyndigheder (ESA'er) til sammen med de nationale kompetente myndigheder at udvikle årlige klimastresstests for de finansielle institutioner, som de fører tilsyn med, som det i øjeblikket især drøftes i Network for Greening the Financial System, med henblik på at forstå de klimarelaterede finansielle risici i EU's relevante finansielle institutioners porteføljer samt disse risicis udstrækning; |
| --- | --- |

57.

| 58. | er af den opfattelse, at offentlig transport er afgørende for at opnå bæredygtig mobilitet i byerne; understreger behovet for at øge støtten til offentlige transportnet og flåder på lokalt og regionalt plan som et effektivt redskab for omstillingen og overgangen mod lavemissionsmobilitet, samtidig med at man fremmer modalskift, navnlig i storbyområder, og konnektivitet i landdistrikterne med henblik på at fremme territorial samhørighed; mener, at en stærkere forbindelse mellem finansiering af bytransport og planer for bæredygtig bytrafik (Sustainable Urban Mobility Plans (SUMP)) er afgørende for at fremme omstillingen af bytrafikken; opfordrer Kommissionen til at samarbejde med medlemsstaterne om at udvikle bæredygtige mobilitetsplaner og -politikker, herunder støtte til effektive offentlige transportsystemer og aktive mobilitetsløsninger såsom gang og cykling og fremme af tilgængelighed og multimodalitet blandt de forskellige transportformer; |
| --- | --- |

58.

Mobilisering af private investeringer til en bæredygtig genopretning

| 59. | støtter en fornyet strategi for bæredygtig finansiering; understreger behovet for et EU-miljømærke for finansielle produkter, der udvikler sig løbende, for en bindende EU-standard for grønne obligationer og for mere pålidelige, sammenlignelige og tilgængelige data om bæredygtighed, der opnås ved at harmonisere bæredygtighedsindikatorer; minder om den store betydning, som grøn finansiering kommer til at få for EU's og euroens internationale rolle i det næste årti; understreger betydningen af forenklede rapporteringsstandarder for SMV'er, der giver dem mulighed for at deltage fuldt ud på kapitalmarkederne; |
| --- | --- |

59.

| 60. | insisterer på, at mere pålidelige, sammenlignelige og tilgængelige data om bæredygtighed er uundværlige i relation til at få EU's system for bæredygtigfinansiering til at fungere i praksis; glæder sig over idéen fra forummet på højt plan om Kapitalmarkedsunionen om at oprette et fælles europæisk adgangspunkt for at samle oplysninger om virksomheder i EU gennem sammenkoblingen af eksisterende nationale og EU-baserede registre og virksomhedsdatabaser som en måde til at bistå virksomhederne, navnlig i de mindre medlemsstater, med at tiltrække investorer; understreger, at virksomhederne skal kunne kontrollere tilgængeligheden af deres data i det fælles europæiske adgangspunkt; opfordrer Kommissionen til at fremsætte et lovgivningsforslag til et fælles europæisk adgangspunkt for finansielle og ikkefinansielle oplysninger om børsnoterede og ikkebørsnoterede selskaber i EU, samtidig med at der også tages hensyn til proportionalitetsprincippet, hvor det er relevant; opfordrer Kommissionen til at afstemme gennemsigtighedskravene i direktivet om ikkefinansiel rapportering og bringe dem i overensstemmelse med kravene i klassificeringsforordningen og forordningen om bæredygtighedsrelaterede oplysninger i sektoren for finansielle tjenesteydelser; efterlyser gennemsigtige metoder til indsamling og offentliggørelse af data; opfordrer Kommissionen til at etablere effektiv dataovervågning og rapportering af gennemførelsen af investeringsplanen for et bæredygtigt Europa, idet dette gøres offentligt tilgængeligt for at sikre fuldstændig gennemsigtighed i udgifterne til EU's grønne omstilling; mener, at en betydelig del af de EU-obligationer, der skal udstedes i forbindelse med genopretningsplanen, er udstedt på grundlag af EU's generelle budgetstøtte som foreslået af Kommissionen; |
| --- | --- |

60.

| 61. | bifalder de fremskridt, der er opnået på grundlag af de initiativer, der var indeholdt i handlingsplanen for bæredygtig finansiering fra 2018; opfordrer til vedtagelse af de delegerede retsakter, der er fastsat i klassificeringsforordningen, idet der tages hensyn til rækken af bæredygtighedskriterier og -indikatorer; opfordrer specifikt til en hurtig gennemførelse af princippet om ikke at gøre væsentlig skade som angivet i forordningen om bæredygtig finansiering og klassificeringsforordningen; fremhæver vigtigheden af ambitiøse oplysningskrav for alle finansielle produkter og enheder; |
| --- | --- |

61.

| 62. | mener, at den fremtidige fornyede EU-strategi for bæredygtig finansiering er en væsentlig mulighed for at fremskynde omstillingen til mere bæredygtig detailinvestering; opfordrer Kommissionen til at foreslå de foranstaltninger, der er nødvendige for at fremme bæredygtige detailinvesteringer; |
| --- | --- |

62.

| 63. | noterer sig artikel 26, stk. 2, i klassificeringsforordningen, som bemyndiger Kommissionen til senest den 31. december 2021 at offentliggøre en rapport med en beskrivelse af de bestemmelser, der vil være nødvendige for at udvide denne forordnings anvendelsesområde ud over miljømæssigt bæredygtige økonomiske aktiviteter, herunder andre mål for bæredygtighed, såsom sociale mål; |
| --- | --- |

63.

| 64. | tilslutter sig opfordringen fra Ekspertgruppen på Højt Plan vedrørende Bæredygtig Finansiering om at træffe nye foranstaltninger til at fremme langsigtede dispositioner til gavn for mennesker og jordkloden; opfordrer Kommissionen til at analysere og komme med forslag til, hvordan et langsigtet perspektiv bedre kan inkorporeres i ordningen og reglerne for virksomhedsledelse; glæder sig over forberedelsen af et initiativ om bæredygtig virksomhedsledelse; |
| --- | --- |

64.

| 65. | opfordrer Kommissionen til at overveje en revision af direktivet om ikke-finansiel rapportering, som kan omfatte oplysninger om virkningerne af virksomhedernes aktiviteter for den miljømæssige, sociale og forvaltningsmæssige bæredygtighed; |
| --- | --- |

65.

| 66. | fastholder, at offentlig og privat investering, hvor det er muligt, skal supplere hinanden i forbindelse med mobilisering af finansiering til den grønne pagt; understreger, at investeringer fra den private sektor ikke bør fortrænges, således at der kan opnås den højest mulige finansiering til investeringsplanen for et bæredygtigt Europa; |
| --- | --- |

66.

| 67. | minder om, at investeringer i udlån til ikkebæredygtige økonomiske aktiviteter kan føre til strandede aktiver eller fejlslagne investeringer med fastlåsningsvirkninger; påpeger, at denne risiko skal være tilstrækkeligt integreret i kreditvurderingerne og tilsynsrammerne, herunder Baselrammen; opfordrer derfor Kommissionen til at undersøge, hvordan man kan forbedre inddragelsen af bæredygtighedsrelaterede risici og den tilsynsmæssige behandling af langsigtede investeringer og udlån, herunder i EU's bankregelsæt, hvilket yderligere vil fremme den generelle finansielle systemiske stabilitet, og yderligere søge at fremme pålideligheden, sammenligneligheden og gennemsigtigheden af bæredygtighedsfaktorer i kreditvurderinger; mener, at sidstnævnte kunne behandles under kommende revisioner af forordningen om kreditvurderingsbureauer, kapitalkravsforordningen/-direktivet og solvensreglerne; |
| --- | --- |

67.

| 68. | minder om, at bæredygtige investeringer ikke nødvendigvis har en lavere risikoprofil end andre typer af investeringer; |
| --- | --- |

68.

| 69. | mener, at det bør gøres lettere for SMV'er i EU at få adgang til offentlig og privat finansiering under investeringsplanen for et bæredygtigt Europa; understreger nødvendigheden af en yderligere indsats for at informere SMV'er om de nye finansieringsmuligheder under investeringsplanen for et bæredygtigt Europa; |
| --- | --- |

69.

Fremme af bæredygtige offentlige investeringer i krisetider

| 70. | opfordrer til, at der skabes et instrument for bæredygtige investeringer med henblik på at nå de mål, der er fastsat i den europæiske grønne pagt, men understreger, at lige meget hvilken finansieringsmodel, der vælges, bør det øgede omfang af offentlig investering bidrage de offentlige finansers bæredygtighed i EU; mener, at en eventuel revision af EU's ramme for økonomisk styring bør tage hensyn til henstillingerne fra det uafhængige europæiske finanspolitiske råd og bør tilskynde medlemsstaterne til at bringe deres økonomier og offentlige udgifter i overensstemmelse med målene for den europæiske grønne pagt; støtter Kommissionens tilsagn om at undersøge andre understøttende rammer, såsom grønne obligationer, og opfordrer Kommissionen til at kortlægge bedste praksis for grøn budgettering; |
| --- | --- |

70.

| 71. | opfordrer til, at den offentlige støtte til transportsektoren, navnlig luftfartsselskaber, turismesektoren og automobilsektoren, bruges på en bæredygtig og effektiv måde; opfordrer til, at de omstillingsaktiviteter, der er defineret i taksonomiforordningen, bliver berettigede til at modtage støtte under investeringsplanen for et bæredygtigt Europa, og opfordrer til, at der lægges særlig vægt på adgang til finansiering og andre former for støtte til mikrovirksomheder og SMV'er; |
| --- | --- |

71.

| 72. | opfordrer til mainstreaming af bæredygtige offentlige indkøb og udbud og øget europæisk koordinering i denne henseende; |
| --- | --- |

72.

| 73. | bifalder det faktum, at planerne for genopretning og modstandsdygtighed vil blive baseret på fælles EU-prioriteter; fremhæver i denne forbindelse den europæiske grønne pagt og den europæiske søjle for sociale rettigheder samt den digitale dagsorden og det strategiske mål om at opnå europæisk suverænitet i strategiske sektorer med et bæredygtigt industrigrundlag; minder om behovet for investeringer i grøn genopretning og behovet for at øge konvergensen mellem medlemsstaterne i forbindelse med gennemførelsen af investeringsplanen for et bæredygtigt Europa, som kan bidrage til at fremskynde den økonomiske genopretning; opfordrer til, at der medtages prioriteter på områder som beskæftigelse, færdigheder, uddannelse, digitalt iværksætteri, forskning og innovation og sundhed, men også på områder, der vedrører erhvervsmiljøet og nonprofitmiljøet, herunder den offentlige forvaltning og den finansielle sektor; opfordrer Kommissionen til at yde teknisk bistand til de offentlige myndigheder i forbindelse med udarbejdelsen af omstillingsplaner for at undgå strandede aktiver; opfordrer Kommissionen til at overvåge gennemførelsen af genopretnings- og resiliensplanerne og til at sikre, at alvorlige overtrædelser fører til krav om tilbagebetaling af udbetalte beløb; understreger vigtigheden af, at de medlemsstater, der udsteder planerne, respekterer retsstatsprincippet og vores demokratiske værdier; |
| --- | --- |

73.

| 74. | fastholder, at princippet i den europæiske grønne pagt om ikke at gøre skade gælder for alle genopretningsplaner; |
| --- | --- |

74.

| 75. | beklager Det Europæiske Råds beslutning om at fjerne Solvensstøtteinstrumentet fra næste generation af EU-programmer; anser det for at være et vigtigt redskab til at skabe lige vilkår på det indre marked; |
| --- | --- |

75.

| 76. | opfordrer til, at virksomheder, der modtager offentlig støtte, forpligter sig til offentlig landeopdelt rapportering, samtidig med at der tages hensyn til muligheden for midlertidige undtagelser med henblik på at beskytte kommercielt følsomme oplysninger; opfordrer til, at disse virksomheder også sikrer fair konkurrence, mindsker kønsbestemte lønforskelle, opfylder deres forpligtelser til ikkefinansiel rapportering, sikrer arbejdspladser og offentliggør enhver fordelagtig behandling, som de modtager, såvel som til, at de konsekvent afholder sig fra at involvere sig i skatteundgåelsesstrategier via datterselskaber uden reel økonomisk aktivitet i et land, der er opført på EU-listen over ikkesamarbejdsvillige skattejurisdiktioner; fastholder, at disse virksomheder i rimelig grad bør bidrage til genopretningsindsatsen ved at betale deres rimelige skatteandel; ser i denne forbindelse gerne en ny social kontrakt for selskaber, som harmoniserer bestræbelserne på at opnå profit med hensynet til mennesker og jordkloden; |
| --- | --- |

76.

| 77. | opfordrer Kommissionen til at revidere reglerne om statsstøtte, herunder de midlertidige rammebestemmelser, der blev indført som reaktion på covid-19-pandemien, alt efter hvad der er nødvendigt for at opnå større støtte i offentligheden til den europæiske grønne pagt og sikre, at statsstøtte er betinget af, at Unionens klima- og miljømål opfyldes; bemærker, at enhver revision af statsstøttereglerne bør udformes omhyggeligt med henblik på at undgå konkurrenceforvridning på det indre marked og sikre dets integritet og lige konkurrencevilkår i forbindelse med en fremtidig revision; |
| --- | --- |

77.

| 78. | opfordrer Kommissionen til, når den godkender en anmodning om statsstøtte fra en medlemsstat i overensstemmelse med artikel 108 i TEUF, i sin afgørelse at indføje bestemmelser, der kræver, at støttemodtagere i kulstofintensive sektorer skal tilslutte sig klimamålene og køreplanerne for den grønne omstilling og vise, hvordan deres virksomhedsmodel og -aktiviteter er tilpasset målene i kapitel 2 i forordning (EU) 2018/1999; |
| --- | --- |

78.

| 79. | glæder sig over den planlagte revision af energibeskatningsdirektivet for 2021 og opfordrer Kommissionen til at forelægge lovgivningsforslag for at bringe momssatserne i overensstemmelse med miljøhensyn, indføre en engangsafgift for plast og forhøje de relevante minimumspunktafgifter, der har mistet deres virkning som følge af inflationen; søger at forene disse reformer med bestræbelserne på at fastholde købekraften for dem, der har de laveste indkomster i EU; |
| --- | --- |

79.

| 80. | minder om, at der er behov for øgede investeringer i forbindelse med den grønne omstilling, og at virksomheders skatteunddragelse og skatteundgåelse medfører potentielle tab af midler for nationale budgetter og EU-budgettet, der rækker fra 50-70 mia. EUR til 160-190 mia. EUR, som kunne anvendes til investeringer i forbindelse med investeringsplanen for et bæredygtigt Europa; opfordrer medlemsstaterne til at mobilisere ressourcer til at finansiere en bæredygtig og retfærdig omstilling ved at gennemføre alle potentielle aftaler inden for OECD's inklusive ramme, også søjle 2 under den; slår til lyd for en intensiveret indsats mod skattesvig, skatteunddragelse og skatteundgåelse og aggressiv skatteplanlægning; opfordrer til koordinering på EU-plan for at fastslå, efterforske og undgå enkeltpersoners og virksomheders aggressive skatteplanlægningsmanøvrer; opfordrer til en ambitiøs strategi for erhvervsbeskatning i det 21. århundrede; opfordrer Rådet til at opdatere kriterierne for definition af skadelige skatteordninger i adfærdskodeksen for erhvervsbeskatning og gentager sin holdning af 26. marts 2019 til medlemsstater, der begunstiger aggressiv skatteplanlægning; opfordrer Kommissionen til at fastsætte kriterier for vurdering af medlemsstaternes skattepraksis; minder Kommissionen om artikel 116 TEUF i forbindelse med skatterelaterede dokumenter og opfordrer Kommissionen til at gøre brug af denne bestemmelse for at undgå konkurrenceforvridninger på det indre marked; |
| --- | --- |

80.

| 81. | ønsker, at det sikres, at alle bidrager ligeligt til genopretningen efter covid-19-pandemien og omstillingen til en konkurrencedygtig og bæredygtig økonomi, samtidig med at der tages hensyn til medlemsstaternes forskellige kapaciteter; mener, som påpeget af ECB's formand, Christine Lagarde, den 7. juli 2020, at de sårbare ofte »er dem der er mest berørt« af covid-19-pandemien, samtidig med at priserne på aktiver hidtil er steget under krisen; opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til at undersøge nye ressourcer til finansiering af den økonomiske genopretning, der tager hensyn til dette; |
| --- | --- |

81.

| 82. | understreger, at den øgede finansiering til den grønne pagt vil kræve en betydelig grad af både budgetdisciplin og kontrol med henblik på at forhindre svig og misbrug af midler; bemærker, at Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) mangler kapacitet til på egen hånd at forhindre økonomisk svig; opfordrer derfor samtlige medlemsstater til at deltage i Den Europæiske Anklagemyndighed (EPPO); |
| --- | --- |

82.

| 83. | mener, at kombinationen af forslagene i denne betænkning kan øge de 660 mia. EUR om året, der er nødvendige for at vinde kampen for klimaet og beskæftigelsen; |
| --- | --- |

83.

o

o o

| 84. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Kommissionen og til medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

84.

---

(1)  Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0005.

(2)  Vedtagne tekster, P8_TA(2018)0449.

(3)  Vedtagne tekster, P9_TA(2019)0032.

(4)  Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0124.

(5)  Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0220.

(6)  Vedtagne tekster, P9_TA(2019)0102.

(7)  Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0054.

(8)  EUT C 76 af 9.3.2020, s. 23.

(9)  Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0206.

(10)  https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/economy-finance/assessment_of_economic_and_investment_needs.pdf

---

| 13.10.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 415/36 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 415/36

---

P9_TA(2020)0307

Covid-19-foranstaltningernes indvirkning på demokrati, grundlæggende rettigheder og retsstatsprincippet

Europa-Parlamentets beslutning af 13. november 2020 om covid-19-foranstaltningernes indvirkning på demokrati, retsstatsprincippet og grundlæggende rettigheder (2020/2790(RSP))

(2021/C 415/05)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til verdenserklæringen om menneskerettighederne og andre FN-traktater og -instrumenter om menneskerettigheder, særlig den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til verdenserklæringen om menneskerettighederne og andre FN-traktater og -instrumenter om menneskerettigheder, særlig den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder,

| — | der henviser til den europæiske konvention til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder (EMRK) og de tilhørende protokoller, |
| --- | --- |

—

der henviser til den europæiske konvention til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder (EMRK) og de tilhørende protokoller,

| — | der henviser til traktaten om den Europæiske Union (TEU), traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) og Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til traktaten om den Europæiske Union (TEU), traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) og Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder,

| — | der henviser til Den Europæiske Unions charter for patientrettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Unions charter for patientrettigheder,

| — | der henviser til erklæringerne fra FN's generalsekretær, FN's højkommissær for menneskerettigheder, FN's særlige rapportører, FN's Højkommissariat for Flygtninge (UNHCR) og andre FN-organer om covid-19-foranstaltningernes indvirkning på demokrati, retsstatsprincippet og grundlæggende rettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringerne fra FN's generalsekretær, FN's højkommissær for menneskerettigheder, FN's særlige rapportører, FN's Højkommissariat for Flygtninge (UNHCR) og andre FN-organer om covid-19-foranstaltningernes indvirkning på demokrati, retsstatsprincippet og grundlæggende rettigheder,

| — | der henviser til FN's verdensmål for bæredygtig udvikling, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's verdensmål for bæredygtig udvikling,

| — | der henviser til erklæringerne og dokumenterne fra Europarådets repræsentanter og organer, navnlig dets generalsekretær, formanden og ordførerne for Europarådets Parlamentariske Forsamling (PACE), Den Europæiske Kommission for et Effektivt Retsvæsen (CEPEJ), kommissæren for menneskerettigheder, Den Europæiske Komité til Forebyggelse af Tortur og Umenneskelig eller Vanærende Behandling eller Straf, Kongressen for Lokale og Regionale Myndigheder og Sammenslutningen af Stater mod Korruption (Greco) om Covid-19-foranstaltningernes indvirkning på demokrati, retsstatsprincippet og grundlæggende rettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringerne og dokumenterne fra Europarådets repræsentanter og organer, navnlig dets generalsekretær, formanden og ordførerne for Europarådets Parlamentariske Forsamling (PACE), Den Europæiske Kommission for et Effektivt Retsvæsen (CEPEJ), kommissæren for menneskerettigheder, Den Europæiske Komité til Forebyggelse af Tortur og Umenneskelig eller Vanærende Behandling eller Straf, Kongressen for Lokale og Regionale Myndigheder og Sammenslutningen af Stater mod Korruption (Greco) om Covid-19-foranstaltningernes indvirkning på demokrati, retsstatsprincippet og grundlæggende rettigheder,

| — | der henviser til Europarådets publikation af 7. april 2020 med titlen »Respecting democracy, rule of law and human rights in the framework of the COVID-19 sanitary crisis — A toolkit for member states«, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europarådets publikation af 7. april 2020 med titlen »Respecting democracy, rule of law and human rights in the framework of the COVID-19 sanitary crisis — A toolkit for member states«,

| — | der henviser til de relevante dokumenter fra Europarådets Venedigkommission, herunder samlingen af Venedigkommissionens udtalelser og rapporter om undtagelsestilstand (1), der blev offentliggjort den 16. april 2020, rapporten af 26. maj 2020 med titlen »Respect for democracy, human rights and the rule of law during states of emergency — Reflections« (2), observationsorganet for nødsituationer i Venedigkommissionens medlemsstater (3), dens rapport fra 2011 om retsstaten (4) og dens liste over retsstatskriterier fra 2016 (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til de relevante dokumenter fra Europarådets Venedigkommission, herunder samlingen af Venedigkommissionens udtalelser og rapporter om undtagelsestilstand (1), der blev offentliggjort den 16. april 2020, rapporten af 26. maj 2020 med titlen »Respect for democracy, human rights and the rule of law during states of emergency — Reflections« (2), observationsorganet for nødsituationer i Venedigkommissionens medlemsstater (3), dens rapport fra 2011 om retsstaten (4) og dens liste over retsstatskriterier fra 2016 (5),

| — | der henviser til sin formands anmodning til Venedigkommissionen af 1. juli 2020 efter forslag fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (LIBE) og den efterfølgende foreløbige rapport af 8. oktober 2020 med titlen »Interim report on the measures taken in the EU Member States as a result of the COVID-19 crisis and their impact on democracy, the rule of law and fundamental rights, 8 October 2020« (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin formands anmodning til Venedigkommissionen af 1. juli 2020 efter forslag fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (LIBE) og den efterfølgende foreløbige rapport af 8. oktober 2020 med titlen »Interim report on the measures taken in the EU Member States as a result of the COVID-19 crisis and their impact on democracy, the rule of law and fundamental rights, 8 October 2020« (6),

| — | der henviser til Europarådets Parlamentariske Forsamlings beslutninger af 13. oktober 2020 om demokratier, der kæmper mod covid-19-pandemien (7), og om covid-19-pandemiens indvirkning på menneskerettighederne og retsstatsprincippet (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europarådets Parlamentariske Forsamlings beslutninger af 13. oktober 2020 om demokratier, der kæmper mod covid-19-pandemien (7), og om covid-19-pandemiens indvirkning på menneskerettighederne og retsstatsprincippet (8),

| — | der henviser til udtalelse fra Organisationen for Sikkerhed og Samarbejde i Europa (OSCE) af 27. april 2020 om udkast til retsakt om særlige regler for valget af præsidenten for Republikken Polen i 2020, der blev bestilt i 2020 (Senatets dokument nr. 99), og til erklæringerne fra OSCE's repræsentant for mediefrihed, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Organisationen for Sikkerhed og Samarbejde i Europa (OSCE) af 27. april 2020 om udkast til retsakt om særlige regler for valget af præsidenten for Republikken Polen i 2020, der blev bestilt i 2020 (Senatets dokument nr. 99), og til erklæringerne fra OSCE's repræsentant for mediefrihed,

| — | der henviser til erklæringen om Ungarn fra talsmanden for FN's højkommissær for menneskerettigheder, Rupert Colville, af 27. marts 2020, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringen om Ungarn fra talsmanden for FN's højkommissær for menneskerettigheder, Rupert Colville, af 27. marts 2020,

| — | der henviser til den fælles erklæring om Bulgarien fra FN's særlige rapportører om nutidige former for racisme og mindretalsspørgsmål af 13. maj 2020, |
| --- | --- |

—

der henviser til den fælles erklæring om Bulgarien fra FN's særlige rapportører om nutidige former for racisme og mindretalsspørgsmål af 13. maj 2020,

| — | der henviser til publikationerne fra Det Internationale Institut for Demokrati og Valgbistand (International IDEA) af 11. maj 2020 med titlen »Parliaments in Crisis: Challenges and Innovations« (9) og af 26. marts 2020 med titlen »Elections and COVID-19« (10), |
| --- | --- |

—

der henviser til publikationerne fra Det Internationale Institut for Demokrati og Valgbistand (International IDEA) af 11. maj 2020 med titlen »Parliaments in Crisis: Challenges and Innovations« (9) og af 26. marts 2020 med titlen »Elections and COVID-19« (10),

| — | der henviser til den brede debat om covid-19-foranstaltningernes indvirkning på demokrati, retsstatsprincippet og grundlæggende rettigheder, der involverer borgerne, den akademiske verden, civilsamfundet og samfundet som helhed (11), |
| --- | --- |

—

der henviser til den brede debat om covid-19-foranstaltningernes indvirkning på demokrati, retsstatsprincippet og grundlæggende rettigheder, der involverer borgerne, den akademiske verden, civilsamfundet og samfundet som helhed (11),

| — | der henviser til Kommissionens foranstaltninger vedrørende covid-19 på alle områder inden for dens kompetence og dens bestræbelser på at koordinere en europæisk reaktion på pandemien på områder, der strækker sig fra Schengenområdet til desinformation om virussen, og fra databeskyttelse og apps til asyl-, tilbagesendelses- og genbosætningsprocedurer, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens foranstaltninger vedrørende covid-19 på alle områder inden for dens kompetence og dens bestræbelser på at koordinere en europæisk reaktion på pandemien på områder, der strækker sig fra Schengenområdet til desinformation om virussen, og fra databeskyttelse og apps til asyl-, tilbagesendelses- og genbosætningsprocedurer,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/679 af 27. april 2016 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger og om ophævelse af direktiv 95/46/EF (generel forordning om databeskyttelse) (12), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/679 af 27. april 2016 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger og om ophævelse af direktiv 95/46/EF (generel forordning om databeskyttelse) (12),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/58/EF af 12. juli 2002 om behandling af personoplysninger og beskyttelse af privatlivets fred i den elektroniske kommunikationssektor (13), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/58/EF af 12. juli 2002 om behandling af personoplysninger og beskyttelse af privatlivets fred i den elektroniske kommunikationssektor (13),

| — | der henviser til retningslinjer 04/2020 fra Det Europæiske Databeskyttelsesråd om brug af lokaliseringsdata og kontaktopsporingsredskaber i forbindelse med covid-19-udbruddet og retningslinjer 03/2020 om behandling af helbredsoplysninger med henblik på videnskabelig forskning i forbindelse med covid-19-udbruddet, |
| --- | --- |

—

der henviser til retningslinjer 04/2020 fra Det Europæiske Databeskyttelsesråd om brug af lokaliseringsdata og kontaktopsporingsredskaber i forbindelse med covid-19-udbruddet og retningslinjer 03/2020 om behandling af helbredsoplysninger med henblik på videnskabelig forskning i forbindelse med covid-19-udbruddet,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 16. april 2020 med titlen »Vejledning om apps til støtte for bekæmpelse af covid-19-pandemien i forbindelse med databeskyttelse« (C(2020)2523), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 16. april 2020 med titlen »Vejledning om apps til støtte for bekæmpelse af covid-19-pandemien i forbindelse med databeskyttelse« (C(2020)2523),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 30. september 2020 med titlen »Rapport om retsstatssituationen 2020 — retsstatssituationen i Den Europæiske Union« (COM(2020)0580) og dens 27 ledsagende landekapitler om retsstatssituationen i medlemsstaterne (SWD(2020)0300-0326), som omhandler indvirkningerne af de covid-foranstaltninger, som medlemsstaterne har truffet, på demokrati, retsstatsprincippet og grundlæggende rettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 30. september 2020 med titlen »Rapport om retsstatssituationen 2020 — retsstatssituationen i Den Europæiske Union« (COM(2020)0580) og dens 27 ledsagende landekapitler om retsstatssituationen i medlemsstaterne (SWD(2020)0300-0326), som omhandler indvirkningerne af de covid-foranstaltninger, som medlemsstaterne har truffet, på demokrati, retsstatsprincippet og grundlæggende rettigheder,

| — | der henviser til erklæringen af 1. april 2020 fra 19 medlemsstater, hvori de gav udtryk for dyb bekymring over risikoen for krænkelser af retsstatsprincipperne, demokratiet og de grundlæggende rettigheder som følge af vedtagelsen af visse nødforanstaltninger (14), |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringen af 1. april 2020 fra 19 medlemsstater, hvori de gav udtryk for dyb bekymring over risikoen for krænkelser af retsstatsprincipperne, demokratiet og de grundlæggende rettigheder som følge af vedtagelsen af visse nødforanstaltninger (14),

| — | der henviser til sin beslutning af 17. april 2020 om en EU-koordineret indsats til bekæmpelse af covid-19-pandemien og dens konsekvenser (15), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 17. april 2020 om en EU-koordineret indsats til bekæmpelse af covid-19-pandemien og dens konsekvenser (15),

| — | der henviser til sin beslutning af 19. juni 2020 om situationen i Schengenområdet efter covid-19-udbruddet (16), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 19. juni 2020 om situationen i Schengenområdet efter covid-19-udbruddet (16),

| — | der henviser til sin beslutning af 19. juni 2020 om europæisk beskyttelse af grænsearbejdere og sæsonarbejdere i forbindelse med covid-19-krisen (17), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 19. juni 2020 om europæisk beskyttelse af grænsearbejdere og sæsonarbejdere i forbindelse med covid-19-krisen (17),

| — | der henviser til sin beslutning af 10. juli 2020 om EU's folkesundhedsstrategi efter covid-19 (18), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 10. juli 2020 om EU's folkesundhedsstrategi efter covid-19 (18),

| — | der henviser til sin beslutning af 17. september 2020 om covid-19: EU-koordinering af sundhedsvurderinger og risikoklassificering og konsekvenserne for Schengenområdet og det indre marked (19), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 17. september 2020 om covid-19: EU-koordinering af sundhedsvurderinger og risikoklassificering og konsekvenserne for Schengenområdet og det indre marked (19),

| — | der henviser til sin beslutning af 17. september 2020 om forslag til Rådets afgørelse, hvorved det fastslås, at der er en klar fare for, at Republikken Polen groft overtræder retsstatsprincippet (20), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 17. september 2020 om forslag til Rådets afgørelse, hvorved det fastslås, at der er en klar fare for, at Republikken Polen groft overtræder retsstatsprincippet (20),

| — | der henviser til sin beslutning af 7. oktober 2020 om oprettelse af en EU-mekanisme for demokrati, retsstatsprincippet og grundlæggende rettigheder (21), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 7. oktober 2020 om oprettelse af en EU-mekanisme for demokrati, retsstatsprincippet og grundlæggende rettigheder (21),

| — | der henviser til sin beslutning af 8. oktober 2020 om retsstatsprincippet og de grundlæggende rettigheder i Bulgarien (22), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 8. oktober 2020 om retsstatsprincippet og de grundlæggende rettigheder i Bulgarien (22),

| — | der henviser til den briefing, der blev offentliggjort af Temaafdelingen for Borgernes Rettigheder og Konstitutionelle Anliggender den 23. april 2020 med titlen »The Impact of COVID-19 Measures on Democracy, the Rule of Law and Fundamental Rights in the EU« (23), der opsummerer de vigtigste resultater af den overvågning, der blev iværksat gennem de ugentlige oversigter over de covid-19-foranstaltninger, som blev truffet af medlemsstaterne, |
| --- | --- |

—

der henviser til den briefing, der blev offentliggjort af Temaafdelingen for Borgernes Rettigheder og Konstitutionelle Anliggender den 23. april 2020 med titlen »The Impact of COVID-19 Measures on Democracy, the Rule of Law and Fundamental Rights in the EU« (23), der opsummerer de vigtigste resultater af den overvågning, der blev iværksat gennem de ugentlige oversigter over de covid-19-foranstaltninger, som blev truffet af medlemsstaterne,

| — | der henviser til briefingerne fra Det Europæiske Center for Parlamentarisk Forskning og Dokumentation vedrørende parlamentarisk aktivitet under covid-19-udbruddet (24), |
| --- | --- |

—

der henviser til briefingerne fra Det Europæiske Center for Parlamentarisk Forskning og Dokumentation vedrørende parlamentarisk aktivitet under covid-19-udbruddet (24),

| — | der henviser til briefinger fra Europa-Parlamentets Forskningstjeneste (EPRS) vedrørende undtagelsestilstanden som reaktion på coronavirus-krisen i flere medlemsstater og andre relevante briefinger om dette emne (25), |
| --- | --- |

—

der henviser til briefinger fra Europa-Parlamentets Forskningstjeneste (EPRS) vedrørende undtagelsestilstanden som reaktion på coronavirus-krisen i flere medlemsstater og andre relevante briefinger om dette emne (25),

| — | der henviser til de fem bulletiner fra EU's Agentur for Grundlæggende Rettigheder (FRA) om coronavirus-pandemiens indvirkning på de grundlæggende rettigheder i EU (26), |
| --- | --- |

—

der henviser til de fem bulletiner fra EU's Agentur for Grundlæggende Rettigheder (FRA) om coronavirus-pandemiens indvirkning på de grundlæggende rettigheder i EU (26),

| — | der henviser til erklæringen af 18. juni 2020 fra næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik (NF/HR) Josep Borrell om bekæmpelse af desinformation om covid-19 og indvirkningen på ytringsfrihed, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringen af 18. juni 2020 fra næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik (NF/HR) Josep Borrell om bekæmpelse af desinformation om covid-19 og indvirkningen på ytringsfrihed,

| — | der henviser til Europols trusselsvurdering af organiseret internetkriminalitet (IOCTA) for 2020, offentliggjort den 5. oktober 2020, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europols trusselsvurdering af organiseret internetkriminalitet (IOCTA) for 2020, offentliggjort den 5. oktober 2020,

| — | der henviser til Europols rapport af 19. juni 2020 med titlen »Exploiting Isolation: Offenders and victims of online child sexual abuse during the COVID-19 pandemic«, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europols rapport af 19. juni 2020 med titlen »Exploiting Isolation: Offenders and victims of online child sexual abuse during the COVID-19 pandemic«,

| — | der henviser til Europols rapport af 30. april 2020 med titlen »Beyond the pandemic — How COVID-19 will shape the serious and organised crime landscape in the EU«, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europols rapport af 30. april 2020 med titlen »Beyond the pandemic — How COVID-19 will shape the serious and organised crime landscape in the EU«,

| — | der henviser til det forberedende arbejde til denne beslutning fra overvågningsgruppen om demokrati, retsstatsprincippet og grundlæggende rettigheder (DRFMG) under Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (LIBE), herunder dens rapport til LIBE-udvalget af 10. juli 2020 (27), |
| --- | --- |

—

der henviser til det forberedende arbejde til denne beslutning fra overvågningsgruppen om demokrati, retsstatsprincippet og grundlæggende rettigheder (DRFMG) under Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (LIBE), herunder dens rapport til LIBE-udvalget af 10. juli 2020 (27),

| — | der henviser til forespørgsel til Kommissionen om covid-19-foranstaltningernes indvirkning på demokrati, retsstatsprincippet og grundlæggende rettigheder (O-000065/2020 — B9-0023/2020), |
| --- | --- |

—

der henviser til forespørgsel til Kommissionen om covid-19-foranstaltningernes indvirkning på demokrati, retsstatsprincippet og grundlæggende rettigheder (O-000065/2020 — B9-0023/2020),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 136, stk. 5, og artikel 132, stk. 2, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 136, stk. 5, og artikel 132, stk. 2,

| — | der henviser til forslag til beslutning fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender, |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag til beslutning fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender,

| A. | der henviser til, at covid19-pandemien har skabt vanskeligheder i hele EU og har ramt befolkningen hårdt; der henviser til, at mange dele af verden, herunder EU, oplever en anden bølge af covid-19-tilfælde, og at regeringerne vedtager nye restriktive foranstaltninger for at tage hånd om den kraftige stigning i tilfældene, herunder genindførelse af nedlukning og sundhedsforanstaltninger, anvendelse af masker og større bøder for manglende overholdelse; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at covid19-pandemien har skabt vanskeligheder i hele EU og har ramt befolkningen hårdt; der henviser til, at mange dele af verden, herunder EU, oplever en anden bølge af covid-19-tilfælde, og at regeringerne vedtager nye restriktive foranstaltninger for at tage hånd om den kraftige stigning i tilfældene, herunder genindførelse af nedlukning og sundhedsforanstaltninger, anvendelse af masker og større bøder for manglende overholdelse;

| B. | der henviser til, at regeringsledede nødforanstaltninger, der respekterer retsstatsprincippet, grundlæggende rettigheder og demokratisk ansvarlighed, er nødvendige for at bekæmpe pandemien, og at de bør være hjørnestenen i alle bestræbelser på at kontrollere spredningen af covid-19; der henviser til, at nødbeføjelser kræver yderligere kontrol for at sikre, at de ikke anvendes som påskud for en mere permanent ændring af magtbalancen; der henviser til, at de foranstaltninger, som træffes af regeringerne, skal være nødvendige, forholdsmæssige og midlertidige; der henviser til, at nødbeføjelser indebærer en risiko for magtmisbrug fra regeringens side og for, at de forbliver i den nationale lovgivning, når nødsituationen er overstået, og at der derfor skal sikres et passende parlamentarisk og retsligt tilsyn, både internt og eksternt, og at der skal sikres modvægte til at begrænse denne risiko; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at regeringsledede nødforanstaltninger, der respekterer retsstatsprincippet, grundlæggende rettigheder og demokratisk ansvarlighed, er nødvendige for at bekæmpe pandemien, og at de bør være hjørnestenen i alle bestræbelser på at kontrollere spredningen af covid-19; der henviser til, at nødbeføjelser kræver yderligere kontrol for at sikre, at de ikke anvendes som påskud for en mere permanent ændring af magtbalancen; der henviser til, at de foranstaltninger, som træffes af regeringerne, skal være nødvendige, forholdsmæssige og midlertidige; der henviser til, at nødbeføjelser indebærer en risiko for magtmisbrug fra regeringens side og for, at de forbliver i den nationale lovgivning, når nødsituationen er overstået, og at der derfor skal sikres et passende parlamentarisk og retsligt tilsyn, både internt og eksternt, og at der skal sikres modvægte til at begrænse denne risiko;

| C. | der henviser til, at covid-19-krisen er uden fortilfælde; der henviser til, at vi i fremtiden må genoverveje vores krisestyringsmetoder både i medlemsstaterne og på EU-plan; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at covid-19-krisen er uden fortilfælde; der henviser til, at vi i fremtiden må genoverveje vores krisestyringsmetoder både i medlemsstaterne og på EU-plan;

| D. | der henviser til, at en række EU-lande har erklæret undtagelsestilstand (28) på grundlag af deres forfatninger (29), hvilket i nogle tilfælde har givet anledning til juridiske betænkeligheder, mens andre har tyet til nødbeføjelser i henhold til almindelig lov (30) eller til normal lovgivning (31) for hurtigt at vedtage restriktive foranstaltninger for at bekæmpe covid-19-epidemien; der henviser til, at disse foranstaltninger har en indvirkning på demokratiet, retsstatsprincippet og de grundlæggende rettigheder, da de berører udøvelsen af individuelle rettigheder og friheder såsom fri bevægelighed, forsamlings- og foreningsfrihed, ytrings- og informationsfrihed, religionsfrihed, ret til familieliv, asyl, princippet om lighed og ikke-forskelsbehandling, retten til privatlivets fred og databeskyttelse, retten til uddannelse og retten til at arbejde; der henviser til, at disse foranstaltninger også har indvirkning på medlemsstaternes økonomier; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at en række EU-lande har erklæret undtagelsestilstand (28) på grundlag af deres forfatninger (29), hvilket i nogle tilfælde har givet anledning til juridiske betænkeligheder, mens andre har tyet til nødbeføjelser i henhold til almindelig lov (30) eller til normal lovgivning (31) for hurtigt at vedtage restriktive foranstaltninger for at bekæmpe covid-19-epidemien; der henviser til, at disse foranstaltninger har en indvirkning på demokratiet, retsstatsprincippet og de grundlæggende rettigheder, da de berører udøvelsen af individuelle rettigheder og friheder såsom fri bevægelighed, forsamlings- og foreningsfrihed, ytrings- og informationsfrihed, religionsfrihed, ret til familieliv, asyl, princippet om lighed og ikke-forskelsbehandling, retten til privatlivets fred og databeskyttelse, retten til uddannelse og retten til at arbejde; der henviser til, at disse foranstaltninger også har indvirkning på medlemsstaternes økonomier;

| E. | der henviser til, at demokratiers funktion og de kontrolforanstaltninger, som de er underlagt, er påvirket, når en sundhedskrise medfører ændringer i fordelingen af beføjelser, der for eksempel gør det muligt for den udøvende magt at erhverve nye beføjelser til at begrænse individuelle rettigheder og udøve beføjelser, der normalt er forbeholdt lovgiveren og de lokale myndigheder, samtidig med at der pålægges begrænsninger med hensyn til parlamenternes, retsvæsenets, civilsamfundets og mediernes rolle samt borgernes aktiviteter og inddragelse; der henviser til, at der i de fleste medlemsstater ikke er nogen specifikke restriktioner for domstolene, men at nedlukningen har gjort det næsten umuligt for domstolene at virke på en normal måde; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at demokratiers funktion og de kontrolforanstaltninger, som de er underlagt, er påvirket, når en sundhedskrise medfører ændringer i fordelingen af beføjelser, der for eksempel gør det muligt for den udøvende magt at erhverve nye beføjelser til at begrænse individuelle rettigheder og udøve beføjelser, der normalt er forbeholdt lovgiveren og de lokale myndigheder, samtidig med at der pålægges begrænsninger med hensyn til parlamenternes, retsvæsenets, civilsamfundets og mediernes rolle samt borgernes aktiviteter og inddragelse; der henviser til, at der i de fleste medlemsstater ikke er nogen specifikke restriktioner for domstolene, men at nedlukningen har gjort det næsten umuligt for domstolene at virke på en normal måde;

| F. | der henviser til, at det interne retlige tilsyn, som suppleres af eksternt tilsyn, fortsat er af grundlæggende betydning, eftersom retten til en retfærdig rettergang og til effektive retsmidler fortsat finder anvendelse i undtagelsestilstande, således at personer, der er ramt af nødforanstaltninger, har effektiv klageadgang, hvis de statslige myndigheder griber ind i deres grundlæggende rettigheder, og for at sikre, at den udøvende magt ikke overskrider sine beføjelser; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at det interne retlige tilsyn, som suppleres af eksternt tilsyn, fortsat er af grundlæggende betydning, eftersom retten til en retfærdig rettergang og til effektive retsmidler fortsat finder anvendelse i undtagelsestilstande, således at personer, der er ramt af nødforanstaltninger, har effektiv klageadgang, hvis de statslige myndigheder griber ind i deres grundlæggende rettigheder, og for at sikre, at den udøvende magt ikke overskrider sine beføjelser;

| G. | der henviser til, at Venedigkommissionen støtter den forfatningsmæssige de jure-undtagelsestilstand, snarere end den de facto-undtagelsestilstand, der er baseret på almindelig lovgivning, idet et system af forfatningsmæssige de jure-nødbeføjelser retligt set kan give bedre garantier for grundlæggende rettigheder, demokrati og retsstatsprincippet og bedre tjene retssikkerhedsprincippet, der er afledt heraf (32); |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at Venedigkommissionen støtter den forfatningsmæssige de jure-undtagelsestilstand, snarere end den de facto-undtagelsestilstand, der er baseret på almindelig lovgivning, idet et system af forfatningsmæssige de jure-nødbeføjelser retligt set kan give bedre garantier for grundlæggende rettigheder, demokrati og retsstatsprincippet og bedre tjene retssikkerhedsprincippet, der er afledt heraf (32);

| H. | der henviser til, at covid-19-krisen har været og fortsat udgør en stresstest af demokratier og af robustheden i de nationale sikkerhedsforanstaltninger for retsstatsprincippet og de grundlæggende rettigheder; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at covid-19-krisen har været og fortsat udgør en stresstest af demokratier og af robustheden i de nationale sikkerhedsforanstaltninger for retsstatsprincippet og de grundlæggende rettigheder;

| I. | der henviser til, at tillid til regeringernes og staternes handlinger er af afgørende betydning for at sikre støtte til og gennemførelse af de nødforanstaltninger, der træffes; der henviser til, at gennemsigtige, videnskabeligt baserede og demokratiske beslutninger samt dialog med og inddragelse af oppositionen, civilsamfundet og interessenter er grundlæggende for at opnå dette i et demokrati; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at tillid til regeringernes og staternes handlinger er af afgørende betydning for at sikre støtte til og gennemførelse af de nødforanstaltninger, der træffes; der henviser til, at gennemsigtige, videnskabeligt baserede og demokratiske beslutninger samt dialog med og inddragelse af oppositionen, civilsamfundet og interessenter er grundlæggende for at opnå dette i et demokrati;

| J. | der henviser til, at Kommissionen har overvåget de hasteforanstaltninger, som medlemsstaternes regeringer har truffet under krisen; der henviser til, at Kommissionens formand, Ursula von der Leyen, den 31. marts 2020 erklærede, at »alle nødforanstaltninger skal begrænses til, hvad der er nødvendigt og strengt forholdsmæssigt. De må ikke vare ved på ubestemt tid. Regeringerne skal desuden sikre, at sådanne foranstaltninger underkastes regelmæssig kontrol. Europa-Kommissionen vil i en ånd af samarbejde nøje overvåge anvendelsen af nødforanstaltninger i alle medlemsstater« (33), og der henviser til, at kommissær Didier Reynders fremsatte en lignende erklæring den 26. marts 2020; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at Kommissionen har overvåget de hasteforanstaltninger, som medlemsstaternes regeringer har truffet under krisen; der henviser til, at Kommissionens formand, Ursula von der Leyen, den 31. marts 2020 erklærede, at »alle nødforanstaltninger skal begrænses til, hvad der er nødvendigt og strengt forholdsmæssigt. De må ikke vare ved på ubestemt tid. Regeringerne skal desuden sikre, at sådanne foranstaltninger underkastes regelmæssig kontrol. Europa-Kommissionen vil i en ånd af samarbejde nøje overvåge anvendelsen af nødforanstaltninger i alle medlemsstater« (33), og der henviser til, at kommissær Didier Reynders fremsatte en lignende erklæring den 26. marts 2020;

| K. | der henviser til, at næsten alle EU-medlemsstater har indført midlertidige nødforanstaltninger (dvs. med en tidsfrist) til håndtering af covid-19-krisen (34), hovedsagelig gennem almindelig lovgivning; der henviser til, at de første nødforanstaltninger generelt blev indført i en periode på 15 dage til ca. en måned i alle EU's medlemsstater og derefter blev fornyet mindst én gang; der henviser til, at det ifølge Venedigkommissionen kun er nogle få EU-medlemsstater, der ikke har fastsat en frist for anvendelse af nødforanstaltninger (35); |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at næsten alle EU-medlemsstater har indført midlertidige nødforanstaltninger (dvs. med en tidsfrist) til håndtering af covid-19-krisen (34), hovedsagelig gennem almindelig lovgivning; der henviser til, at de første nødforanstaltninger generelt blev indført i en periode på 15 dage til ca. en måned i alle EU's medlemsstater og derefter blev fornyet mindst én gang; der henviser til, at det ifølge Venedigkommissionen kun er nogle få EU-medlemsstater, der ikke har fastsat en frist for anvendelse af nødforanstaltninger (35);

| L. | der henviser til, at Venedigkommissionen anbefaler, at erklæringer eller foranstaltninger, der ikke har nogen specifik tidsfrist, herunder dem, hvis suspension er betinget af, at den ekstraordinære situation overvindes, ikke bør betragtes som lovlige, hvis der ikke foretages en regelmæssig revurdering af situationen (36); |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at Venedigkommissionen anbefaler, at erklæringer eller foranstaltninger, der ikke har nogen specifik tidsfrist, herunder dem, hvis suspension er betinget af, at den ekstraordinære situation overvindes, ikke bør betragtes som lovlige, hvis der ikke foretages en regelmæssig revurdering af situationen (36);

| M. | der henviser til, at nødforanstaltninger skal være ikkediskriminerende, og at regeringer ikke må drage fordel af kriselovgivning for at gennemtvinge begrænsninger af de grundlæggende rettigheder; der henviser til, at regeringerne også skal træffe en række yderligere foranstaltninger for at mindske den potentielle negative indvirkning, som sådanne foranstaltninger kan have på menneskers liv; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at nødforanstaltninger skal være ikkediskriminerende, og at regeringer ikke må drage fordel af kriselovgivning for at gennemtvinge begrænsninger af de grundlæggende rettigheder; der henviser til, at regeringerne også skal træffe en række yderligere foranstaltninger for at mindske den potentielle negative indvirkning, som sådanne foranstaltninger kan have på menneskers liv;

| N. | der henviser til, at undtagelsestilstanden er blevet forlænget mindst én gang i næsten alle de medlemsstater, hvor den har været erklæret; der henviser til, at Venedigkommissionen understregede, at revisionen af erklæringen og forlængelsen af undtagelsestilstanden samt aktiveringen og anvendelsen af nødbeføjelser er af afgørende betydning, og at det bør være muligt at foretage parlamentarisk og retslig kontrol (37); |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at undtagelsestilstanden er blevet forlænget mindst én gang i næsten alle de medlemsstater, hvor den har været erklæret; der henviser til, at Venedigkommissionen understregede, at revisionen af erklæringen og forlængelsen af undtagelsestilstanden samt aktiveringen og anvendelsen af nødbeføjelser er af afgørende betydning, og at det bør være muligt at foretage parlamentarisk og retslig kontrol (37);

| O. | der henviser til, at den parlamentariske kontrol har været begrænset i de fleste medlemsstater på grund af anvendelsen af ekstraordinære udøvende beføjelser, mens parlamenterne i nogle medlemsstater er blevet henvist til en sekundær rolle, der giver regeringerne mulighed for hurtigt at indføre nødforanstaltninger uden tilstrækkelig kontrol; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at den parlamentariske kontrol har været begrænset i de fleste medlemsstater på grund af anvendelsen af ekstraordinære udøvende beføjelser, mens parlamenterne i nogle medlemsstater er blevet henvist til en sekundær rolle, der giver regeringerne mulighed for hurtigt at indføre nødforanstaltninger uden tilstrækkelig kontrol;

| P. | der henviser til, at Europa-Parlamentet, navnlig LIBE-udvalget og dets overvågningsgruppe om demokrati, retsstatsprincippet og grundlæggende rettigheder (DRFMG) siden marts 2020 løbende har overvåget situationen i EU og har holdt regelmæssige drøftelser med aktører, som det fremgår af arbejdsdokumentet fra DRFMG om indvirkningen af covid-19 på demokratiet, retsstatsprincippet og de grundlæggende rettigheder (38); |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at Europa-Parlamentet, navnlig LIBE-udvalget og dets overvågningsgruppe om demokrati, retsstatsprincippet og grundlæggende rettigheder (DRFMG) siden marts 2020 løbende har overvåget situationen i EU og har holdt regelmæssige drøftelser med aktører, som det fremgår af arbejdsdokumentet fra DRFMG om indvirkningen af covid-19 på demokratiet, retsstatsprincippet og de grundlæggende rettigheder (38);

| Q. | der henviser til, at ombudsmandsinstitutioner og nationale menneskerettighedsinstitutioner spiller en vigtig rolle med hensyn til at opdage problemer med grundlæggende rettigheder og sikre kontrol, tilsyn og klageadgang og dermed beskytte borgerne i forbindelse med nødforanstaltninger; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at ombudsmandsinstitutioner og nationale menneskerettighedsinstitutioner spiller en vigtig rolle med hensyn til at opdage problemer med grundlæggende rettigheder og sikre kontrol, tilsyn og klageadgang og dermed beskytte borgerne i forbindelse med nødforanstaltninger;

| R. | der henviser til, at den frie bevægelighed har været begrænset i medlemsstaterne gennem obligatorisk eller anbefalet selvisolation og forbud mod ikkevæsentlig bevægelighed; der henviser til, at de fleste stater i Schengenområdet som en reaktion på covid-19-pandemien har genindført kontrol ved indre grænser eller helt eller delvist har lukket sådanne grænser eller har lukket dem for visse typer rejsende, herunder EU-borgere og deres familiemedlemmer samt tredjelandsstatsborgere, der er bosat på deres eller på en anden medlemsstats territorium; der henviser til, at der var en klar mangel på samordning mellem medlemsstaterne og med EU-institutionerne, da disse foranstaltninger blev indført (39); der henviser til, at nogle medlemsstater har indført ulovlige og diskriminerende begrænsninger ved ikke at tillade personer med bopæl i et andet EU-land at komme ind på deres område; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at den frie bevægelighed har været begrænset i medlemsstaterne gennem obligatorisk eller anbefalet selvisolation og forbud mod ikkevæsentlig bevægelighed; der henviser til, at de fleste stater i Schengenområdet som en reaktion på covid-19-pandemien har genindført kontrol ved indre grænser eller helt eller delvist har lukket sådanne grænser eller har lukket dem for visse typer rejsende, herunder EU-borgere og deres familiemedlemmer samt tredjelandsstatsborgere, der er bosat på deres eller på en anden medlemsstats territorium; der henviser til, at der var en klar mangel på samordning mellem medlemsstaterne og med EU-institutionerne, da disse foranstaltninger blev indført (39); der henviser til, at nogle medlemsstater har indført ulovlige og diskriminerende begrænsninger ved ikke at tillade personer med bopæl i et andet EU-land at komme ind på deres område;

| S. | der henviser til, at forsamlings- og foreningsfriheden er vigtige hjørnestene i demokratiet; der henviser til, at muligheden for at udøve disse rettigheder er blevet begrænset på grund af de nødvendige regler om fysisk distancering og forholdsregler vedrørende folkesundheden i de fleste medlemsstater; der henviser til, at nogle medlemsstater har besluttet at tillade forsamlinger i overensstemmelse med reglerne om fysisk distancering, mens andre har forbudt dem helt; der henviser til, at kontroversielle love og foranstaltninger, der ikke er relateret til undtagelsestilstanden, i nogle medlemsstater er blevet behandlet, uden at borgerne har mulighed for at demonstrere frit; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at forsamlings- og foreningsfriheden er vigtige hjørnestene i demokratiet; der henviser til, at muligheden for at udøve disse rettigheder er blevet begrænset på grund af de nødvendige regler om fysisk distancering og forholdsregler vedrørende folkesundheden i de fleste medlemsstater; der henviser til, at nogle medlemsstater har besluttet at tillade forsamlinger i overensstemmelse med reglerne om fysisk distancering, mens andre har forbudt dem helt; der henviser til, at kontroversielle love og foranstaltninger, der ikke er relateret til undtagelsestilstanden, i nogle medlemsstater er blevet behandlet, uden at borgerne har mulighed for at demonstrere frit;

| T. | der henviser til, at ytringsfriheden er blevet begrænset i nogle medlemsstater under påskud af at bekæmpe desinformation; der henviser til, at der er foretaget anholdelser for »skabelse af frygt« eller »fare for offentligheden« efter offentliggørelsen af kritiske holdninger på de sociale medier; der henviser til, at coronaviruspandemien har været ledsaget af en bølge af falske og vildledende oplysninger, hoaxes, forbrugersvindel, cyberkriminalitet og konspirationsteorier samt målrettede desinformationskampagner begået af udenlandske aktører og endda af medlemsstaters offentlige myndigheder, som medfører en lang række potentielle trusler for EU-borgerne, deres sundhed og deres tillid til offentlige institutioner; |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at ytringsfriheden er blevet begrænset i nogle medlemsstater under påskud af at bekæmpe desinformation; der henviser til, at der er foretaget anholdelser for »skabelse af frygt« eller »fare for offentligheden« efter offentliggørelsen af kritiske holdninger på de sociale medier; der henviser til, at coronaviruspandemien har været ledsaget af en bølge af falske og vildledende oplysninger, hoaxes, forbrugersvindel, cyberkriminalitet og konspirationsteorier samt målrettede desinformationskampagner begået af udenlandske aktører og endda af medlemsstaters offentlige myndigheder, som medfører en lang række potentielle trusler for EU-borgerne, deres sundhed og deres tillid til offentlige institutioner;

| U. | der henviser til, at retshåndhævende myndigheder i de seneste måneder har oplevet en global stigning i mængden af materiale med seksuelt misbrug af børn, der deles online; |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at retshåndhævende myndigheder i de seneste måneder har oplevet en global stigning i mængden af materiale med seksuelt misbrug af børn, der deles online;

| V. | der henviser til, at grov og organiseret kriminalitet drager fordel af de ændrede forhold som følge af pandemien; der henviser til, at den vigtige rolle, som Europol spiller i overvågningen af følgerne af covid-19-pandemien for grov og organiseret kriminalitet og terrorisme i EU fra pandemiens begyndelse, skal anerkendes; |
| --- | --- |

V.

der henviser til, at grov og organiseret kriminalitet drager fordel af de ændrede forhold som følge af pandemien; der henviser til, at den vigtige rolle, som Europol spiller i overvågningen af følgerne af covid-19-pandemien for grov og organiseret kriminalitet og terrorisme i EU fra pandemiens begyndelse, skal anerkendes;

| W. | der henviser til, at medierne spiller en grundlæggende rolle i kontrollen og tilsynet og er borgernes hovedinformationskilder; der henviser til, at mediefriheden er kommet under pres, fordi pressekonferencer live er blevet annulleret uden alternativer, og da nogle medlemsstater har begrænset adgang til folkesundhedsrelaterede oplysninger og begrænset friheden til at offentliggøre oplysninger om den offentlige sundhedspolitik; der henviser til, at der har været en lang række spørgsmål fra medier til regeringer, som er blevet afvist eller ignoreret; der henviser til, at journalister og mediearbejdere skal beskyttes, når de dækker demonstrationer og protester; der henviser til, at nogle medlemsstater har begrænset adgang til oplysninger ved enten at forlænge eller suspendere frister for myndighedernes reaktion på anmodninger om informationsfrihed; |
| --- | --- |

W.

der henviser til, at medierne spiller en grundlæggende rolle i kontrollen og tilsynet og er borgernes hovedinformationskilder; der henviser til, at mediefriheden er kommet under pres, fordi pressekonferencer live er blevet annulleret uden alternativer, og da nogle medlemsstater har begrænset adgang til folkesundhedsrelaterede oplysninger og begrænset friheden til at offentliggøre oplysninger om den offentlige sundhedspolitik; der henviser til, at der har været en lang række spørgsmål fra medier til regeringer, som er blevet afvist eller ignoreret; der henviser til, at journalister og mediearbejdere skal beskyttes, når de dækker demonstrationer og protester; der henviser til, at nogle medlemsstater har begrænset adgang til oplysninger ved enten at forlænge eller suspendere frister for myndighedernes reaktion på anmodninger om informationsfrihed;

| X. | der henviser til, at medlemsstaterne bør sikre beskyttelse af whistleblowere under covid-19-krisen og derefter, da det har vist sig at være et effektivt redskab til at bekæmpe og forebygge handlinger, der underminerer offentlige interesser (40); |
| --- | --- |

X.

der henviser til, at medlemsstaterne bør sikre beskyttelse af whistleblowere under covid-19-krisen og derefter, da det har vist sig at være et effektivt redskab til at bekæmpe og forebygge handlinger, der underminerer offentlige interesser (40);

| Y. | der henviser til, at nogle medlemsstater har gjort brug af uforholdsmæssigt repressive foranstaltninger til at håndhæve restriktioner, såsom kriminalisering af overtrædelse af nedluknings- og karantæneregler, der medfører store bøder og varige registreringer i strafferegistret (41); |
| --- | --- |

Y.

der henviser til, at nogle medlemsstater har gjort brug af uforholdsmæssigt repressive foranstaltninger til at håndhæve restriktioner, såsom kriminalisering af overtrædelse af nedluknings- og karantæneregler, der medfører store bøder og varige registreringer i strafferegistret (41);

| Z. | der henviser til, at retssystemerne er blevet påvirket af de generelle begrænsninger med midlertidig lukning af mange domstole eller reduktioner i deres aktiviteter, hvilket undertiden resulterer i efterslæb og længere ventetider på høringer; der henviser til, at mistænktes proceduremæssige rettigheder og retten til en retfærdig rettergang er under pres, idet adgangen til advokater er blevet vanskeligere på grund af de generelle restriktioner, og eftersom domstolene gør øget brug af onlinehøringer; |
| --- | --- |

Z.

der henviser til, at retssystemerne er blevet påvirket af de generelle begrænsninger med midlertidig lukning af mange domstole eller reduktioner i deres aktiviteter, hvilket undertiden resulterer i efterslæb og længere ventetider på høringer; der henviser til, at mistænktes proceduremæssige rettigheder og retten til en retfærdig rettergang er under pres, idet adgangen til advokater er blevet vanskeligere på grund af de generelle restriktioner, og eftersom domstolene gør øget brug af onlinehøringer;

| AA. | der henviser til, at foranstaltninger til bekæmpelse af pandemien, der begrænser retten til privatlivets fred og databeskyttelse, altid bør være nødvendige, forholdsmæssige og midlertidige med et solidt retsgrundlag; der henviser til, at nye teknologier har spillet en vigtig rolle i bekæmpelsen af pandemien, men at de samtidig skaber betydelige nye udfordringer og har givet anledning til bekymring; der henviser til, at regeringerne i nogle medlemsstater har tyet til ekstraordinær overvågning af deres borgere ved hjælp af droner, overvågning fra politibiler udstyret med kameraer, sporing ved hjælp af lokaliseringsdata fra telekommunikationsudbydere, politipatruljering og militær patruljering, overvågning af obligatoriske karantæner via besøg i hjemmet af politiet eller obligatorisk indberetning via en app; der henviser til, at nogle medlemsstater har indført kontaktopsporingsapps, selv om der ikke er konsensus om deres effektivitet, og at det mest privatlivsvenlige, decentrale system ikke altid anvendes; der henviser til, at genåbningen af offentlige rum i nogle medlemsstater er blevet ledsaget af indsamling af data gennem obligatoriske temperaturkontroller og spørgeskemaer og forpligtelsen til at udveksle kontaktoplysninger, undertiden uden behørig hensyntagen til de forpligtelser, der følger af den generelle forordning om databeskyttelse; |
| --- | --- |

AA.

der henviser til, at foranstaltninger til bekæmpelse af pandemien, der begrænser retten til privatlivets fred og databeskyttelse, altid bør være nødvendige, forholdsmæssige og midlertidige med et solidt retsgrundlag; der henviser til, at nye teknologier har spillet en vigtig rolle i bekæmpelsen af pandemien, men at de samtidig skaber betydelige nye udfordringer og har givet anledning til bekymring; der henviser til, at regeringerne i nogle medlemsstater har tyet til ekstraordinær overvågning af deres borgere ved hjælp af droner, overvågning fra politibiler udstyret med kameraer, sporing ved hjælp af lokaliseringsdata fra telekommunikationsudbydere, politipatruljering og militær patruljering, overvågning af obligatoriske karantæner via besøg i hjemmet af politiet eller obligatorisk indberetning via en app; der henviser til, at nogle medlemsstater har indført kontaktopsporingsapps, selv om der ikke er konsensus om deres effektivitet, og at det mest privatlivsvenlige, decentrale system ikke altid anvendes; der henviser til, at genåbningen af offentlige rum i nogle medlemsstater er blevet ledsaget af indsamling af data gennem obligatoriske temperaturkontroller og spørgeskemaer og forpligtelsen til at udveksle kontaktoplysninger, undertiden uden behørig hensyntagen til de forpligtelser, der følger af den generelle forordning om databeskyttelse;

| AB. | der henviser til, at nedlukningsforanstaltninger og lukning af grænser har haft stor indvirkning på adgangen til asylprocedurer; der henviser til, at mange medlemsstater midlertidigt har begrænset eller endog sat behandlingen af asylansøgninger i bero og suspenderet de fleste overførsler, tilbagesendelser og genbosættelser i henhold til Dublinforordningen; der henviser til, at nogle medlemsstater har erklæret, at deres havne er usikre, eller ikke tilladt ilandsætning af migranter, der reddes i eftersøgnings- og redningsoperationer, hvilket efterlader dem i uvished i en ubegrænset periode på havet og bringer deres liv i fare; der henviser til, at de fleste medlemsstater nu har genoptaget disse aktiviteter; der henviser til, at der er rapporteret om udbrud af covid-19 i flere asylmodtagelsescentre, hvilket resulterer i, at sårbare grupper bringes direkte i fare, og der henviser til, at overfyldte lejre ved EU's ydre grænser fortsat udgør en særlig risiko for et massivt udbrud, eftersom reglerne om fysisk distancering ikke kan anvendes, mens husly og adgang til mad, vand, sanitære faciliteter og psykisk og fysisk sundhedspleje, herunder for dem, der er blevet smittet med covid-19, er meget begrænset; |
| --- | --- |

AB.

der henviser til, at nedlukningsforanstaltninger og lukning af grænser har haft stor indvirkning på adgangen til asylprocedurer; der henviser til, at mange medlemsstater midlertidigt har begrænset eller endog sat behandlingen af asylansøgninger i bero og suspenderet de fleste overførsler, tilbagesendelser og genbosættelser i henhold til Dublinforordningen; der henviser til, at nogle medlemsstater har erklæret, at deres havne er usikre, eller ikke tilladt ilandsætning af migranter, der reddes i eftersøgnings- og redningsoperationer, hvilket efterlader dem i uvished i en ubegrænset periode på havet og bringer deres liv i fare; der henviser til, at de fleste medlemsstater nu har genoptaget disse aktiviteter; der henviser til, at der er rapporteret om udbrud af covid-19 i flere asylmodtagelsescentre, hvilket resulterer i, at sårbare grupper bringes direkte i fare, og der henviser til, at overfyldte lejre ved EU's ydre grænser fortsat udgør en særlig risiko for et massivt udbrud, eftersom reglerne om fysisk distancering ikke kan anvendes, mens husly og adgang til mad, vand, sanitære faciliteter og psykisk og fysisk sundhedspleje, herunder for dem, der er blevet smittet med covid-19, er meget begrænset;

| AC. | der henviser til, at fængslerne er udsat for en særlig stor risiko for covid-19-udbrud, da regler om fysisk distancering og sanitære forhold ofte er umulige at håndhæve, og sundhedsforanstaltninger har ført til tidsbegrænsning i den fri luft samt forbud mod besøgende, der påvirker fangernes ret til at kommunikere med deres familier; der henviser til, at fængselspersonalets sundhed har været særligt udsat for risiko under denne pandemi; der henviser til, at visse særlige kategorier af fanger i nogle medlemsstater er blevet løsladt med henblik på at mindske de sundhedsmæssige risici under pandemien; |
| --- | --- |

AC.

der henviser til, at fængslerne er udsat for en særlig stor risiko for covid-19-udbrud, da regler om fysisk distancering og sanitære forhold ofte er umulige at håndhæve, og sundhedsforanstaltninger har ført til tidsbegrænsning i den fri luft samt forbud mod besøgende, der påvirker fangernes ret til at kommunikere med deres familier; der henviser til, at fængselspersonalets sundhed har været særligt udsat for risiko under denne pandemi; der henviser til, at visse særlige kategorier af fanger i nogle medlemsstater er blevet løsladt med henblik på at mindske de sundhedsmæssige risici under pandemien;

| AD. | der henviser til, at håndhævelsen af covid-19-restriktionerne bør stå i et rimeligt forhold til målet og være ikkediskriminerende med henblik på at undgå at ramme personer, der tilhører etniske minoriteter og marginaliserede grupper; der henviser til, at pandemien rammer romaer uforholdsmæssigt hårdt, og at kvinder og børn ofte er de mest sårbare grupper, og navnlig dem, der lever i socialt udstødte og marginaliserede miljøer uden adgang til drikkevand eller sanitære faciliteter, hvor det næsten er umuligt at følge reglerne om fysisk distancering eller overholde strenge hygiejneforanstaltninger; der henviser til, at der er blevet rapporteret om tilfælde af racisme og fremmedhad i flere medlemsstater, hvor der er sket forskelsbehandling af personer med en bestemt baggrund eller af en bestemt nationalitet; der henviser til, at personer af asiatisk oprindelse og romaer har været mål for hadefulde udtalelser og angreb; der henviser til, at visse politikere i nogle medlemsstater har anvendt rapporter i medierne om massetilbagesendelser af vandrende roma-migrantarbejdere fra lande med en høj forekomst af covid-19 til at give næring til frygten for spredningen af virusset, hvilket styrker de negative holdninger og stereotyper; |
| --- | --- |

AD.

der henviser til, at håndhævelsen af covid-19-restriktionerne bør stå i et rimeligt forhold til målet og være ikkediskriminerende med henblik på at undgå at ramme personer, der tilhører etniske minoriteter og marginaliserede grupper; der henviser til, at pandemien rammer romaer uforholdsmæssigt hårdt, og at kvinder og børn ofte er de mest sårbare grupper, og navnlig dem, der lever i socialt udstødte og marginaliserede miljøer uden adgang til drikkevand eller sanitære faciliteter, hvor det næsten er umuligt at følge reglerne om fysisk distancering eller overholde strenge hygiejneforanstaltninger; der henviser til, at der er blevet rapporteret om tilfælde af racisme og fremmedhad i flere medlemsstater, hvor der er sket forskelsbehandling af personer med en bestemt baggrund eller af en bestemt nationalitet; der henviser til, at personer af asiatisk oprindelse og romaer har været mål for hadefulde udtalelser og angreb; der henviser til, at visse politikere i nogle medlemsstater har anvendt rapporter i medierne om massetilbagesendelser af vandrende roma-migrantarbejdere fra lande med en høj forekomst af covid-19 til at give næring til frygten for spredningen af virusset, hvilket styrker de negative holdninger og stereotyper;

| AE. | der henviser til, at børn står over for en uforholdsmæssig stor risiko for social og økonomisk udstødelse på grund af nedlukningsforanstaltninger og risikerer at få krænket deres grundlæggende rettigheder som følge af misbrug, vold, udnyttelse og fattigdom; der henviser til, at mange medlemsstater har oplevet en stigning i antallet af vold i hjemmet på grund af nedlukningsforanstaltninger; der henviser til, at kvinder og piger (42), børn og LGBTI+-personer i uforholdsmæssig grad risikerer at blive udsat for misbrugere i lange perioder og kan blive afskåret fra social og institutionel støtte; der henviser til, at samfundets støtte til disse sårbare grupper er blevet kraftigt indskrænket på grund af de foranstaltninger, der er truffet som reaktion på pandemien; |
| --- | --- |

AE.

der henviser til, at børn står over for en uforholdsmæssig stor risiko for social og økonomisk udstødelse på grund af nedlukningsforanstaltninger og risikerer at få krænket deres grundlæggende rettigheder som følge af misbrug, vold, udnyttelse og fattigdom; der henviser til, at mange medlemsstater har oplevet en stigning i antallet af vold i hjemmet på grund af nedlukningsforanstaltninger; der henviser til, at kvinder og piger (42), børn og LGBTI+-personer i uforholdsmæssig grad risikerer at blive udsat for misbrugere i lange perioder og kan blive afskåret fra social og institutionel støtte; der henviser til, at samfundets støtte til disse sårbare grupper er blevet kraftigt indskrænket på grund af de foranstaltninger, der er truffet som reaktion på pandemien;

| AF. | der henviser til, at lige adgang til sundhedspleje, som er nedfældet i artikel 35 i chartret om grundlæggende rettigheder, potentielt er i fare på grund af de foranstaltninger, der er truffet for at standse spredningen af covid-19, navnlig for grupper af personer i sårbare situationer, såsom ældre eller kronisk syge, personer med handicap, LGBTI+-personer, børn, forældre, gravide kvinder, hjemløse, alle migranter, herunder udokumenterede migranter, asylansøgere, flygtninge, og etniske og andre mindretal; der henviser til, at seksuelle og reproduktive sundhedstjenester og -ydelser er blevet negativt påvirket under sundhedskrisen; der henviser til, at adgangen til reproduktiv sundhed og reproduktive rettigheder, herunder retten til abort, i nogle medlemsstater er blevet underlagt strenge restriktioner, hvilket har resulteret i et de facto-forbud, der har tvunget demonstranter til at gå på gaden midt i en pandemi; der henviser til, at mangel på lægemidler, omdirigering af ressourcer fra andre sundhedsproblemer og en pludselig annullering af visse behandlinger, herunder IVF og transitionsbehandlinger, kan indebære risici for patienter, der lider af andre sygdomme (43); der henviser til, at dødsfald, isolation, den yderligere belastning af balancen mellem arbejdsliv og privatliv for forældre og frontlinjemedarbejdere, tab af indkomst og frygt udløser mentale sundhedsproblemer eller forværrer eksisterende lidelser, hvilket fører til en øget efterspørgsel efter mentale sundhedstjenester og medfører et presserende behov for at øge finansieringen af disse tjenester; |
| --- | --- |

AF.

der henviser til, at lige adgang til sundhedspleje, som er nedfældet i artikel 35 i chartret om grundlæggende rettigheder, potentielt er i fare på grund af de foranstaltninger, der er truffet for at standse spredningen af covid-19, navnlig for grupper af personer i sårbare situationer, såsom ældre eller kronisk syge, personer med handicap, LGBTI+-personer, børn, forældre, gravide kvinder, hjemløse, alle migranter, herunder udokumenterede migranter, asylansøgere, flygtninge, og etniske og andre mindretal; der henviser til, at seksuelle og reproduktive sundhedstjenester og -ydelser er blevet negativt påvirket under sundhedskrisen; der henviser til, at adgangen til reproduktiv sundhed og reproduktive rettigheder, herunder retten til abort, i nogle medlemsstater er blevet underlagt strenge restriktioner, hvilket har resulteret i et de facto-forbud, der har tvunget demonstranter til at gå på gaden midt i en pandemi; der henviser til, at mangel på lægemidler, omdirigering af ressourcer fra andre sundhedsproblemer og en pludselig annullering af visse behandlinger, herunder IVF og transitionsbehandlinger, kan indebære risici for patienter, der lider af andre sygdomme (43); der henviser til, at dødsfald, isolation, den yderligere belastning af balancen mellem arbejdsliv og privatliv for forældre og frontlinjemedarbejdere, tab af indkomst og frygt udløser mentale sundhedsproblemer eller forværrer eksisterende lidelser, hvilket fører til en øget efterspørgsel efter mentale sundhedstjenester og medfører et presserende behov for at øge finansieringen af disse tjenester;

| AG. | der henviser til, at mange medlemsstater udsatte valg (44) og en folkeafstemning (45) på grund af nedlukninger, der blev indført i den første fase af sundhedskrisen; der henviser til, at der er blevet afholdt valg igen, siden pandemien gik ind i sin anden fase; der henviser til, at spørgsmålet om at afholde eller udsætte valg er en vanskelig balancegang, som Venedigkommissionen har gjort sig overvejelser om og har udarbejdet retningslinjer for (46); der henviser til, at almindelige, frie, hemmelige og direkte valg kun er mulige, når åbne og retfærdige valgkampe, ytringsfrihed, mediefrihed og forsamlings- og foreningsfrihed til politiske formål er garanteret; |
| --- | --- |

AG.

der henviser til, at mange medlemsstater udsatte valg (44) og en folkeafstemning (45) på grund af nedlukninger, der blev indført i den første fase af sundhedskrisen; der henviser til, at der er blevet afholdt valg igen, siden pandemien gik ind i sin anden fase; der henviser til, at spørgsmålet om at afholde eller udsætte valg er en vanskelig balancegang, som Venedigkommissionen har gjort sig overvejelser om og har udarbejdet retningslinjer for (46); der henviser til, at almindelige, frie, hemmelige og direkte valg kun er mulige, når åbne og retfærdige valgkampe, ytringsfrihed, mediefrihed og forsamlings- og foreningsfrihed til politiske formål er garanteret;

| AH. | der henviser til, at traktaternes bestemmelser vedrørende området med frihed, sikkerhed og retfærdighed ikke må berøre udøvelsen af medlemsstaternes beføjelser med hensyn til opretholdelse af lov og orden og beskyttelse af den indre sikkerhed inden for rammerne af Unionens værdier som demokrati, retsstatsprincippet og grundlæggende rettigheder som fastsat i artikel 2 i TEU; |
| --- | --- |

AH.

der henviser til, at traktaternes bestemmelser vedrørende området med frihed, sikkerhed og retfærdighed ikke må berøre udøvelsen af medlemsstaternes beføjelser med hensyn til opretholdelse af lov og orden og beskyttelse af den indre sikkerhed inden for rammerne af Unionens værdier som demokrati, retsstatsprincippet og grundlæggende rettigheder som fastsat i artikel 2 i TEU;

| AI. | der henviser til, at i henhold til traktaterne er afgrænsningen af Unionens beføjelser underlagt princippet om kompetencetildeling, og udøvelsen af Unionens beføjelser er underlagt nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet; |
| --- | --- |

AI.

der henviser til, at i henhold til traktaterne er afgrænsningen af Unionens beføjelser underlagt princippet om kompetencetildeling, og udøvelsen af Unionens beføjelser er underlagt nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet;

| 1. | minder om, at selv i en undtagelsestilstand skal de grundlæggende principper om retsstatsprincippet, demokrati og respekt for grundlæggende rettigheder have forrang, og at alle nødforanstaltninger, undtagelser og begrænsninger er underlagt tre generelle betingelser, nemlig nødvendighed, proportionalitet i snæver forstand og midlertidig karakter, der er betingelser, som regelmæssigt er blevet anvendt og fortolket i retspraksis fra Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol, Den Europæiske Unions Domstol (EU-Domstolen) og medlemsstaternes forskellige forfatningsmæssige (og andre) domstole (47); |
| --- | --- |

1.

| 2. | mener, at reaktionerne på krisen samlet set har vist de nationale demokratiske systemers styrke og modstandsdygtighed; understreger, at ekstraordinære foranstaltninger bør modsvares af en mere intens kommunikation mellem regeringer og parlamenter; opfordrer til en mere intens dialog med aktører, herunder borgere, civilsamfundet og den politiske opposition, med henblik på at opbygge bred støtte til ekstraordinære foranstaltninger og sikre, at de gennemføres så effektivt som muligt, samtidig med at der undgås undertrykkende foranstaltninger og sikres uhindret adgang til information for journalister; |
| --- | --- |

2.

| 3. | opfordrer medlemsstaterne til at sikre, at når foranstaltninger, der kan begrænse de demokratiske institutioners funktion, vedtages, vurderes eller revideres, at disse foranstaltninger tager hensyn til anbefalingerne fra internationale organer såsom FN og Europarådet, herunder Venedigkommissionen, og Kommissionens rapport om retsstatssituationen i EU; gentager sin opfordring til medlemsstaterne om ikke at misbruge nødbeføjelser til at vedtage lovgivning, der ikke er relateret til målsætningerne i forbindelse med sundhedskrisen som følge af covid-19, med henblik på at omgå den parlamentariske kontrol; |
| --- | --- |

3.

| 4. | opfordrer medlemsstaterne til:






  — | at overveje at afslutte undtagelsestilstanden eller på anden måde begrænse dens indvirkning på demokratiet, retsstatsprincipperne og de grundlæggende rettigheder, |
| --- | --- | --- |

4.

—

at overveje at afslutte undtagelsestilstanden eller på anden måde begrænse dens indvirkning på demokratiet, retsstatsprincipperne og de grundlæggende rettigheder,

| — | at evaluere de forfatningsmæssige og institutionelle regler, der gælder i deres nationale retsorden i lyset af Venedigkommissionens anbefalinger, f.eks. ved at gå fra en de facto-undtagelsestilstand, der er baseret på almindelig lovgivning, til en retligt forfatningsmæssig undtagelsestilstand og dermed skabe bedre garantier for demokrati, retsstatsprincippet og grundlæggende rettigheder i tilfælde af en nødsituation (48); i en retsakt udtrykkeligt at definere mål, indhold og omfanget af delegationen af beføjelser fra lovgiver til den udøvende magt, når der opretholdes en undtagelsestilstand, |
| --- | --- |

—

at evaluere de forfatningsmæssige og institutionelle regler, der gælder i deres nationale retsorden i lyset af Venedigkommissionens anbefalinger, f.eks. ved at gå fra en de facto-undtagelsestilstand, der er baseret på almindelig lovgivning, til en retligt forfatningsmæssig undtagelsestilstand og dermed skabe bedre garantier for demokrati, retsstatsprincippet og grundlæggende rettigheder i tilfælde af en nødsituation (48); i en retsakt udtrykkeligt at definere mål, indhold og omfanget af delegationen af beføjelser fra lovgiver til den udøvende magt, når der opretholdes en undtagelsestilstand,

| — | at sikre, at både erklæringen og en eventuel forlængelse af undtagelsestilstanden på den ene side og aktivering og anvendelse af nødbeføjelser på den anden side er genstand for en effektiv parlamentarisk og retslig kontrol, både internt og eksternt, og at sikre, at parlamenterne har ret til at bringe undtagelsestilstanden til ophør (49), |
| --- | --- |

—

at sikre, at både erklæringen og en eventuel forlængelse af undtagelsestilstanden på den ene side og aktivering og anvendelse af nødbeføjelser på den anden side er genstand for en effektiv parlamentarisk og retslig kontrol, både internt og eksternt, og at sikre, at parlamenterne har ret til at bringe undtagelsestilstanden til ophør (49),

| — | i tilfælde af at de lovgivningsmæssige beføjelser overføres til den udøvende magt, at sikre, at eventuelle retsakter, der udstedes af den udøvende magt efterfølgende godkendes af parlamentet og ophører med at have virkning, hvis de ikke opnår en sådan godkendelse inden for en bestemt frist (50); at håndtere den overdrevne brug af fremskyndet lovgivning og nødlovgivning — et spørgsmål, som Kommissionen også påpegede i sin rapport fra 2020 om retsstatsprincippet (COM(2020)0580), |
| --- | --- |

—

i tilfælde af at de lovgivningsmæssige beføjelser overføres til den udøvende magt, at sikre, at eventuelle retsakter, der udstedes af den udøvende magt efterfølgende godkendes af parlamentet og ophører med at have virkning, hvis de ikke opnår en sådan godkendelse inden for en bestemt frist (50); at håndtere den overdrevne brug af fremskyndet lovgivning og nødlovgivning — et spørgsmål, som Kommissionen også påpegede i sin rapport fra 2020 om retsstatsprincippet (COM(2020)0580),

| — | at undersøge, hvordan man bedre kan sikre, at parlamenterne spiller en central rolle i krise- og nødsituationer, navnlig deres rolle i overvågningen og kontrollen af situationen på nationalt plan, |
| --- | --- |

—

at undersøge, hvordan man bedre kan sikre, at parlamenterne spiller en central rolle i krise- og nødsituationer, navnlig deres rolle i overvågningen og kontrollen af situationen på nationalt plan,

| — | at tage hensyn til Venedigkommissionens holdning om, at parlamenterne skal afholde deres plenarmøder, og at de ikke bør tillade midlertidig afløsning af medlemmer eller begrænse deres deltagelse (også selv om det er forholdsmæssigt) (51), |
| --- | --- |

—

at tage hensyn til Venedigkommissionens holdning om, at parlamenterne skal afholde deres plenarmøder, og at de ikke bør tillade midlertidig afløsning af medlemmer eller begrænse deres deltagelse (også selv om det er forholdsmæssigt) (51),

| — | at undersøge Venedigkommissionens overvejelser om valg og undersøge muligheden for at anvende fjernafstemningsmetoder såsom brevafstemning, stemmeafgivning via internettet, mobile stemmeurner og stemmeafgivning ved fuldmagt samt tidlig stemmeafgivning, navnlig i tilfælde af en pandemi; |
| --- | --- |

—

at undersøge Venedigkommissionens overvejelser om valg og undersøge muligheden for at anvende fjernafstemningsmetoder såsom brevafstemning, stemmeafgivning via internettet, mobile stemmeurner og stemmeafgivning ved fuldmagt samt tidlig stemmeafgivning, navnlig i tilfælde af en pandemi;

| 5. | opfordrer medlemsstaterne til at håndhæve covid-19-relaterede foranstaltninger under behørig hensyntagen til håndhævelsesforanstaltningernes proportionalitet; bekræfter, at håndhævelsen af covid-19-relaterede foranstaltninger skal respektere EU's grundlæggende rettigheder og retsstatsprincippet, og mener, at ligebehandling af alle mennesker er afgørende i denne henseende; |
| --- | --- |

5.

| 6. | opfordrer medlemsstaterne til at evaluere de foranstaltninger, de har gennemført, og som har begrænset den frie bevægelighed, og til at udvise størst mulig tilbageholdenhed og sikre fuld overholdelse af EU-retten, navnlig Schengengrænsekodeksen og direktivet om fri bevægelighed, når de overvejer at indføre nye begrænsninger af den frie bevægelighed; minder om, at Schengengrænsekodeksen fastsætter, at vurderingen af nødvendigheden af kontrol ved de indre grænser og enhver forlængelse heraf, når en sådan er blevet genindført som en øjeblikkelig handling, overvåges på EU-plan; opfordrer Kommissionen til i denne forbindelse at foretage en passende kontrol af anvendelsen af Schengenreglerne og navnlig vurdere de foranstaltninger, som medlemsstaterne allerede har truffet, samt rettidigheden og kvaliteten af medlemsstaternes meddelelser, til nøje at overvåge udviklingen og om nødvendigt minde medlemsstaterne om deres retlige forpligtelser samt til at vedtage udtalelser; opfordrer Kommissionen til at gøre brug af sine beføjelser til at anmode medlemsstaterne om yderligere oplysninger; opfordrer Kommissionen til at forbedre sin rapportering til Parlamentet om, hvordan den udøver sine beføjelser i henhold til traktaterne; minder om betydningen af yderligere integration af Schengenområdet på grundlag af Kommissionens evalueringer og henstillinger; |
| --- | --- |

6.

| 7. | opfordrer medlemsstaterne til at respektere retten til familieliv, navnlig familier, der bor og arbejder i og uden for forskellige medlemsstater, og til kun at give mulighed for restriktioner, hvor det er strengt nødvendigt og forholdsmæssigt; opfordrer medlemsstaterne til at tillade familiesammenføring af par og familier, der er adskilt som følge af covid-19-relaterede foranstaltninger, uanset deres civilstand, og til at afstå fra at pålægge unødigt høje krav til bevisets styrke, hvad angår forholdet; |
| --- | --- |

7.

| 8. | opfordrer medlemsstaterne til kun at begrænse forsamlingsfriheden, hvor det er strengt nødvendigt og berettiget i lyset af den lokale epidemiologiske situation, og hvor det står i rimeligt forhold til målet, og til ikke at bruge forbuddet mod demonstrationer til at vedtage kontroversielle foranstaltninger, selv hvis de ikke er relateret til covid-19, der fortjener en ordentlig offentlig og demokratisk debat; |
| --- | --- |

8.

| 9. | insisterer på, at medlemsstaterne afstår fra at vedtage foranstaltninger, der vil have en dybtgående indvirkning på grundlæggende rettigheder, såsom kvinders seksuelle og reproduktive rettigheder, navnlig i en situation, hvor hensynet til folkesundheden ikke giver mulighed for behørig demokratisk debat og sikker protest, således at demonstranter tvinges til at bringe deres sundhed og liv i fare for at forsvare deres rettigheder; |
| --- | --- |

9.

| 10. | tilskynder medlemsstaterne til at træffe foranstaltninger for at sikre retten til uddannelse under denne pandemi; opfordrer medlemsstaterne til i lyset af de tilbagevendende bølger af pandemien at tilvejebringe midlerne til og en sikker ramme, inden for hvilken de kan garantere, at undervisningen fortsætter, og sikre, at alle studerende har reel adgang; |
| --- | --- |

10.

| 11. | opfordrer medlemsstaterne til at respektere retten til privatlivets fred og databeskyttelse og til at sikre, at alle nye overvågnings- eller sporingsforanstaltninger, der vedtages i fuldt samråd med databeskyttelsesmyndighederne, er strengt nødvendige og forholdsmæssigt afpassede, har et solidt retsgrundlag, er begrænsede med hensyn til deres formål og er af midlertidig karakter; opfordrer Kommissionen til at overvåge disse foranstaltninger, navnlig i lyset af dens egen henstilling (EU) 2020/518 af 8. april 2020 om en fælles EU-værktøjskasse med henblik på at udnytte teknik og data til at bekæmpe og overvinde covid-19-krisen, navnlig hvad angår mobilapplikationer og brug af anonymiserede mobilitetsdata (52); |
| --- | --- |

11.

| 12. | minder om, at den bedste måde at bekæmpe desinformation på er at beskytte og sikre retten til information og ytringsfrihed og dermed yde støtte til at sikre mediepluralisme og uafhængig journalistik; opfordrer i denne forbindelse medlemsstaterne til at sikre gennemsigtighed i forbindelse med vedtagelsen af foranstaltninger og til at give deres borgere omfattende, ajourførte, præcise og objektive oplysninger og data om den folkesundhedsmæssige situation og de foranstaltninger, der er truffet for at få den under kontrol, bekæmpe desinformation, der har til formål at miskreditere eller fordreje den videnskabelige viden om sundhedsrisici, og som vedrører statslige foranstaltninger, der er berettigede i kampen mod spredning af covid-19, på en afbalanceret måde, idet der udvises stor omhu for ikke at lægge en dæmper på ytringsfriheden og på journalister, sundhedsarbejdere eller andre, ved at ty til kriminalisering eller uforholdsmæssige sanktioner; understreger, at pandemien har øget stigmatiseringen af migranter og medført en stigning i antallet af tilfælde af diskrimination, hvilket er blevet forstærket af misinformation og falske nyheder (53), navnlig racistiske og fremmedfjendske udfald imod personer, der tilhører etniske minoriteter, og hadefuld tale imod personer med handicap og flygtninge (54); understreger, at desinformation er en voksende udfordring, der har potentiale til at influere negativt på demokratiske processer og samfundsdebatter, der vedrører alle politikområder, undergrave borgenes tillid til demokratiet og til at hæmme europæisk samarbejde og solidaritet; minder om, at Parlamentet allerede arbejder på en række mulige foranstaltninger gennem Det Særlige Udvalg om Udenlandsk Indblanding, herunder Spredning af Desinformation, i alle Demokratiske Processer i Den Europæiske Union, herunder desinformation (INGE); |
| --- | --- |

12.

| 13. | opfordrer til yderligere betydelige investeringer i EU's strategiske kommunikationskapacitet i overensstemmelse med handlingsplanen for bekæmpelse af desinformation for at styrke samarbejdet og koordineringen med medlemsstaterne og for at udnytte de eksisterende mekanismer fuldt ud med henblik på at fremme et konkret samarbejde med medlemsstaterne og internationale partnere om strategisk kommunikation; |
| --- | --- |

13.

| 14. | mener, at journalisters arbejde er blevet vanskeligere som følge af foranstaltninger i forbindelse med covid-19-pandemien, hvilket f.eks. skyldes en begrænsning af fysisk adgang til pressekonferencer, manglende eller utilstrækkelige svar på spørgsmål til offentlige myndigheder eller aflyste eller forsinkede frister for anmodninger under påberåbelse af informationsfriheden eller aktindsigt; beklager, at der mere end nogensinde før er behov for kvalitetsjournalistik, navnlig i betragtning af dens rolle i kampen mod stadig mere udbredt misinformation, men at de økonomiske konsekvenser af denne krise også påvirker mediernes økonomiske levedygtighed, navnlig uafhængige medier og journalister, hvilket yderligere undergraver mediepluralismen i EU; er bekymret over den manglende gennemsigtighed i visse medlemsstater med hensyn til annoncering og distribution af støtte til medierne og over den stigende koncentration af medieejerskab i nogle medlemsstater; understreger, at væsentlige ændringer i mediesektoren ikke bør introduceres under en de facto- eller de jure-undtagelsestilstand; |
| --- | --- |

14.

| 15. | opfordrer medlemsstaterne til at sikre tiltaltes rettigheder, herunder deres ubegrænsede adgang til advokatbistand, og til at vurdere muligheden for online høringer som en løsning og et alternativ til retsmøder eller overførsel af mistænkte til andre EU-medlemsstater inden for rammerne af den europæiske arrestordre; opfordrer medlemsstaterne til at sikre overholdelse af alle principper for retslige procedurer, herunder retten til en retfærdig rettergang; opfordrer medlemsstaterne til at beskytte alle personers rettigheder og sundhed i fængslerne, navnlig deres ret til lægehjælp, modtagelse af besøg, tid udendørs samt uddannelses-, erhvervs- og fritidsaktiviteter; |
| --- | --- |

15.

| 16. | anerkender, at de fleste medlemsstater har genoptaget deres asylprocedurer, og at nogle har gjort brug af den seneste periode med et lavere antal nye ansøgninger til at nedbringe efterslæbet af ansøgninger, der stadig manglede at blive behandlet; opfordrer medlemsstaterne til fuldt ud at sikre adgang til en asylprocedure og til at bevare den individuelle asylret som fastsat i chartret om grundlæggende rettigheder og til at gennemføre genbosætning og værdige tilbagesendelsesprocedurer under fuld overholdelse af folkeretten; opfordrer endvidere til, at der hurtigst muligt gives eller genetableres adgang for oversættere til dem, der ansøger om asyl; opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at stille passende fysiske og psykiske sundhedsfaciliteter til rådighed i modtagelsescentre i betragtning af de ringe sanitære forhold, højrisikomiljøet og flygtningebefolkningernes sårbarhed under covid-19-pandemien; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at udarbejde en effektiv plan med fokus på folkesundheden for i vid udstrækning at tage hånd om deres situation, også ved de ydre grænser, ved at garantere retten til asyl og sikre passende modtagelsesforhold for flygtninge og asylansøgere; minder om, at covid-19-foranstaltninger aldrig bør føre til tilbageholdelse; opfordrer til hurtig familiesammenføring, omgående evakuering af lejrene på de græske øer og flytning af asylansøgere til andre medlemsstater, idet der bør gives prioritet til de mest sårbare, uledsagede mindreårige og familier med børn; opfordrer medlemsstaterne til at tillade ilandsætning og sikre, at ilandsætning kun finder sted på et sikkert sted, i overensstemmelse med den relevante folkeret og EU-ret, og dette så hurtigt som muligt; |
| --- | --- |

16.

| 17. | mener, at forskelsbehandlingen er tiltaget under pandemien, og at visse grupper har været målet for hadefuld tale og diskriminerende foranstaltninger; opfordrer medlemsstaterne til at imødegå den slags hadefuld tale og til at sætte en stopper for og afhjælpe sådanne diskriminerende foranstaltninger; opfordrer de nationale og navnlig de lokale myndigheder til at forstærke deres indsats for at bekæmpe sigøjnerhad, nedbryde negative stereotyper og inddrage folk, der selv har romabaggrund, i fastlæggelse og gennemførelse af foranstaltninger til bekæmpelse af pandemien; opfordrer desuden medlemsstaterne til at fortsætte deres bestræbelser på at bekæmpe homofobi og transfobi, eftersom pandemien har forstærket den diskrimination og ulige behandling, som LGBTI+-personer er ofre for; |
| --- | --- |

17.

| 18. | opfordrer medlemsstaterne til effektivt at garantere sikker og effektiv adgang til seksuel og reproduktiv sundhed og rettigheder (SRSR) samt de nødvendige sundhedsydelser for alle kvinder og piger under covid-19-pandemien, navnlig adgang til prævention, herunder nødprævention, og til abort; understreger vigtigheden af at videreføre bedste praksisser og finde innovative måder at levere SRSR-tjenester på, herunder telemedicin, onlinekonsultationer og adgang til tidlig medicinsk abort fra hjemmet; opfordrer Kommissionen til at organisere fora for udveksling af bedste praksisser mellem medlemsstater og interessenter i denne forbindelse og til at støtte foranstaltninger, der sikrer adgang til SRSR i medlemsstaterne; |
| --- | --- |

18.

| 19. | opfordrer medlemsstaterne til at inddrage uafhængige eksperter i demokrati, retsstatsprincippet og grundlæggende rettigheder i beslutningstagningen, hvor det er nødvendigt; opfordrer medlemsstaterne til at trække på ekspertise fra og proaktivt høre en bred vifte af eksperter og interessenter, herunder nationale menneskerettighedsinstitutioner, ombudsmandsinstitutioner og civilsamfundet, når de træffer nye foranstaltninger; |
| --- | --- |

19.

| 20. | opfordrer medlemsstaterne til at opretholde retten til frie og retfærdige valg; minder om Venedigkommissionens anbefaling om, at vedtagelsen af reformer af valglovene i denne periode kun bør finde sted efter en bred debat og med bred konsensus som en garanti mod misbrug og for tilliden til valgprocessen og dens legitimitet; understreger, at parter, der konkurrerer om vælgerstøtte, skal have lige rettigheder til at føre kampagne, og at der kan herske tvivl om retfærdigheden af valg, der afholdes i nødsituationer (55); opfordrer medlemsstaterne til at overveje de institutionelle konsekvenser af enhver beslutning om at udsætte valg; understreger, at de specifikke regler om udsættelse af valg ifølge Venedigkommissionen ikke bør vedtages af den udøvende magt eller af et simpelt flertal i parlamentet, men bør nedfældes i forfatningen eller i en organisk lov, og at beslutningen om at udsætte valget bør træffes af parlamentet i rimelig tid inden valget, om muligt inden indledningen af den officielle kampagne (56); |
| --- | --- |

20.

| 21. | opfordrer Kommissionen til hurtigst muligt at gennemføre en uafhængig og omfattende evaluering af de foranstaltninger, der er truffet under den »første bølge« af covid-19-pandemien, med henblik på at tage ved lære af erfaringer, udveksle bedste praksis og styrke samarbejdet samt sikre, at de foranstaltninger, der træffes under de efterfølgende pandemibølger, er effektive, målrettede og velbegrundede på grundlag af den specifikke epidemiologiske situation, strengt nødvendige og forholdsmæssige, og til at begrænse deres indvirkning på demokratiet, retsstatsprincippet og de grundlæggende rettigheder; glæder sig over, at en sådan første vurdering af medlemsstaternes covid-19-foranstaltninger indgår i Kommissionens første årsrapport om retsstatsprincippet; opfordrer Kommissionen og Rådet til at deltage i forhandlingerne om en interinstitutionel aftale om en effektiv overvågningsmekanisme for retsstatsprincippet, demokratiet og de grundlæggende rettigheder — som det opfordrede til i sin beslutning af 7. oktober 2020 om oprettelse af en EU-mekanisme for demokrati, retsstatsprincippet og de grundlæggende rettigheder — der omhyggeligt og retfærdigt ville vurdere situationen i alle medlemsstater samt bidrage til en bedre beskyttelse af retsstatsprincippet og Unionens værdier i forbindelse med ekstraordinære situationer såsom den igangværende pandemi; |
| --- | --- |

21.

| 22. | gentager sin opfordring til EU-institutionerne og medlemsstaterne om at drage den rette lære af covid-19-krisen og til at indgå i et langt stærkere samarbejde på sundhedsområdet i lyset af de enorme byrder, som borgerne er blevet pålagt i forsøget på at håndtere deres fysiske og psykiske sundhed under denne pandemi, herunder gennem oprettelsen af en europæisk sundhedsunion, som det fremsatte i sin beslutning af 10. juli 2020 om EU's folkesundhedsstrategi efter covid-19 (57); |
| --- | --- |

22.

| 23. | opfordrer Kommissionen til at fortsætte overvågningen af de trufne foranstaltninger, optrappe sine aktiviteter for at koordinere medlemsstaterne, proaktivt vejlede myndighederne i deres håndtering af pandemien i overensstemmelse med det demokratiske retsstatsprincip og de grundlæggende rettigheder, træffe retlige foranstaltninger og anvende andre tilgængelige værktøjer, når det er nødvendigt, og overveje de muligheder, der er til rådighed for at sikre respekten for Unionens grundlæggende værdier, samt gå i spidsen for at sikre, at de restriktive foranstaltninger ophæves så hurtigt som muligt; opfordrer FRA til fortsat at rapportere om covid-19-foranstaltningernes indvirkning på de grundlæggende rettigheder; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Kommissionen, Rådet, medlemsstaternes regeringer og parlamenter, Europarådet, Organisationen for Sikkerhed og Samarbejde i Europa samt FN. |
| --- | --- |

24.

---

(1)  Sammenfatning af Venedigkommissionens udtalelser og rapporter om undtagelsestilstand, af 16. april 2020, CDL-PI(2020)003.

(2)  Respect for democracy, human rights and the rule of law during states of emergency — Reflections (CDL-PI(2020)005rev).

(3)  Observationsorganet for nødsituationer i Venedigkommissionens medlemsstater.

(4)  Rapport om retsstaten (CDL-AD(2011)003rev).

(5)  Liste over retsstatskriterier (CDL-AD(2016)007).

(6)  Venedigkommissionen, Interim report on the measures taken in the EU Member States as a result of the COVID-19 crisis and their impact on democracy, the rule of law and fundamental rights, 8. oktober 2020 (CDL-AD (2020) 018).

(7)  PACE, beslutning 2337 (2020).

(8)  PACE, beslutning 2338 (2020).

(9)  International IDEA, Parliamentary Primer No. 1, af 11. maj 2020. https://www.idea.int/publications/catalogue/parliaments-and-crisis-challenges-and-innovations

(10)  International IDEA, teknisk dokument 1/2020, af 26. marts 2020. https://www.idea.int/publications/catalogue/elections-and-covid-19

(11)  Se f.eks. de akademiske artikler fra verfassungsblog om covid-19 og undtagelsestilstand, Michael Meyer-Resende, The Rule of Law Stress Test: EU Member States' Responses to COVID-19, with Table and Map, Joelle Grogan, States of emergency; Fondation Robert Schuman, Le contrôle parlementaire dans la crise sanitaire Impacts of COVID-19 — The Global Access to Justice Survey: https://verfassungsblog.de/impacts-of-covid-19-the-global-access-to-justice-survey/; Oxford COVID-19 Government Response Tracker (OxCGRT) measuring the stringency of restrictive measures; ICNL COVID-19 Civic Freedom Tracker; Grogan, Joelle & Weinberg, Nyasha (august 2020) Principles to Uphold the Rule of Law and Good Governance in Public Health Emergencies. RECONNECT Policy Brief; Internationalt opråb »A Call to Defend Democracy«, et åbent brev.

(12)  EUT L 119 af 4.5.2016, s. 1.

(13)  EFT L 201 af 31.7.2002, s. 37.

(14)  Belgien, Danmark, Finland, Frankrig, Tyskland, Grækenland, Irland, Italien, Luxembourg, Nederlandene, Portugal, Spanien, Sverige, Bulgarien, Cypern, Estland, Letland, Litauen og Rumænien:

https://www.government.nl/documents/diplomatic-statements/2020/04/01/statement-by-belgium-denmark-finland-france-germany-greece-ireland-italy-luxembourg-the-netherlands-portugal-spain-sweden

(15)  Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0054.

(16)  Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0175.

(17)  Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0176.

(18)  Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0205.

(19)  Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0240.

(20)  Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0225.

(21)  Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0251.

(22)  Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0264.

(23)  https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/BRIE/2020/651343/IPOL_BRI(2020)651343_EN.pdf

(24)  Briefing nr. 27 — marts 2020, Adjustment of Parliamentary Activity to COVID-19 Outbreak and the prospect of remote sessions and voting; Briefing nr. 28 — marts 2020, Preventive and sanitary measures in Parliaments; Briefing nr. 29 — juli 2020, Emergency Laws and Legal measures against Covid-19.

(25)  EPRS, States of emergency in response to the coronavirus crisis: Situation in certain Member States (Belgien, Frankrig, Tyskland, Ungarn, Italien, Polen, Spanien), af 4. maj 2020; EPRS, States of emergency in response to the coronavirus crisis: Situation in certain Member States II (Bulgarien, Estland, Letland, Malta, Østrig, Rumænien og Slovenien), af 13. maj 2020; EPRS, Tracking mobile devices to fight coronavirus, af 2. april 2020; EPRS, Tackling the coronavirus outbreak: Impact on asylum-seekers in the EU, af 22. april 2020; EPRS, The impact of coronavirus on Schengen borders, af 27. april 2020; EPRS, The impact of coronavirus on media freedom, af 8. maj 2020; EPRS, Coronavirus and elections in selected Member States, af 17. juni 2020; EPRS, States of emergency in response to the coronavirus crisis: Situation in certain Member States IV, af 7. juli 2020. EPRS, Coronavirus and prisons in the EU: Member-State measures to reduce spread of the virus, af 22. juni 2020; EPRS, States of emergency in response to the coronavirus crisis: Situation in certain Member States IV, af 7. juli 2020.

(26)  FRA, Coronavirus pandemic in the EU — Fundamental Rights Implications — Bulletin 1 and Country research, af 7. april 2020; FRA, Coronavirus pandemic in the EU — Fundamental Rights Implications — Bulletin 2: With a focus on contact-tracing apps, and Country research, af 28. maj 2020; FRA, Coronavirus pandemic in the EU — Fundamental rights Implications — Bulletin 3: With a focus on older people and Country research, af 30. juni 2020; FRA, Coronavirus pandemic in the EU — Fundamental Rights Implications — Bulletin 4, af 30. juli 2020, focusing on racism, asylum and migration, disinformation, privacy and data protection; FRA, Coronavirus pandemic in the EU — Impact on Roma and Travellers — Bulletin 5, af 29. september 2020.

(27)  LIBE/9/02808, rapport af 10. juli 2020.

(28)  Sammenfatning af Venedigkommissionens udtalelser og rapporter om undtagelsestilstande, CDL-PI(2020)003.

(29)  Forfatningsmæssig de jure-undtagelsestilstand, forår 2020: Bulgarien, Tjekkiet, Finland, Estland, Ungarn, Letland, Luxembourg, Rumænien, Portugal og Spanien.

(30)  Tyskland, Letland, Frankrig, Italien og Slovakiet.

(31)  De facto-undtagelsestilstand baseret på almindelig lovgivning: 13 medlemsstater har ikke erklæret de jure-undtagelsestilstand under covid-19-krisen, navnlig: Østrig, Belgien, Kroatien, Cypern, Danmark, Grækenland, Irland, Litauen, Malta, Nederlandene, Polen, Slovenien og Sverige samt Det Forenede Kongerige.

(32)  Venedigkommissionen, Interim report on the measures taken in the EU Member States as a result of the COVID-19 crisis and their impact on democracy, the rule of law and fundamental rights, af 8. oktober 2020 (CDL-AD (2020) 018), punkt 57.

(33)  https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/en/statement_20_567

(34)  Østrig, Belgien, Bulgarien, Cypern, Tjekkiet, Danmark, Estland, Finland, Frankrig, Tyskland, Grækenland, Italien, Irland, Letland, Litauen, Luxembourg, Malta, Nederlandene, Polen, Portugal, Rumænien, Slovakiet, Slovenien, Spanien og Sverige; Venedigkommissionens udtalelse, Interim report on the measures taken in the EU Member States as a result of the COVID-19 crisis and their impact on democracy, the rule of law and fundamental rights, udtalelse nr. 995/2020 2020 (CDL-AD(2020)018), punkt 46.

(35)  Kroatien, Ungarn; Venedigkommissionen, foreløbig rapport, punkt 47.

(36)  Venedigkommissionen, foreløbig rapport, punkt 48.

(37)  Venedigkommissionens foreløbige rapport punkt 49.

(38)  LIBE/9/02808 rapport af 10. juli 2020.

(39)  Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0175.

(40)  https://www.ecpmf.eu/coalition-to-make-whistleblowing-safe-during-covid-19/

(41)  LIBE/9/02808 rapport af 10. juli 2020.

(42)  https://www.ohchr.org/en/NewsEvents/Pages/DisplayNews.aspx?NewsID=26083&LangID=E

(43)  https://fra.europa.eu/sites/default/files/fra_uploads/fra-2020-coronavirus-pandemic-eu-bulletin_en.pdf, Bulletin nr. 1, s. 26.

(44)  Tyskland, Frankrig, Italien, Spanien, Østrig, Tjekkiet, Polen og Letland (ekstraordinære valg til Rigas byråd).

(45)  Italien.

(46)  Sammenfatning af Venedigkommissionens udtalelser og rapporter om undtagelsestilstande, CDL-PI(2020)003.

(47)  Venedigkommissionens rapport af 8. oktober 2020 (CDL-AD(2020)018), punkt 19 og 21.

(48)  Venedigkommissionens interimrapport af 8. oktober 2020 (CDL-AD(2020)018), punkt 29-31.

(49)  Venedigkommissionens rapport af 8. oktober 2020 (CDL-AD(2020)018), punkt 59-62.

(50)  Venedigkommissionens interimrapport af 8. oktober 2020 (CDL-AD(2020)018), punkt 63.

(51)  Venedigkommissionens interimrapport af 8. oktober 2020 (CDL-AD(2020)018), punkt 75.

(52)  EUT L 114 af 14.4.2020, s. 7.

(53)  Den Internationale Organisation for Migration, covid-19 Analytisk Snapshot # 19: Misinformation om migration & migranter, 20. april 2020.

(54)  FRA, Coronavirus pandemic in the EU — Fundamental Rights implications — Bulletin nr. 1, 8. april 2020.

(55)  Venedigkommissionen, rapport om respekten for demokrati, menneskerettigheder og retsstatsprincippet i nødsituationer: Overvejelser, 19. juni 2020 (CDL-AD(2020)014), punkt 96.

(56)  Venedigkommissionens interimrapport af 8. oktober 2020 (CDL-AD(2020)018), punkt 101, 114, 119, 122 og 123.

(57)  Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0205.

---

III Forberedende retsakter

Europa-Parlamentet

Onsdag, den 11. november 2020

| 13.10.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 415/50 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 415/50

---

P9_TA(2020)0290

Exceptionelle handelsforanstaltninger for lande og territorier, der deltager i eller er knyttet til Den Europæiske Unions stabiliserings- og associeringsproces ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 11. november 2020 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1215/2009 om exceptionelle handelsforanstaltninger for lande og territorier, der deltager i eller er knyttet til Den Europæiske Unions stabiliserings- og associeringsproces (COM(2020)0135 — C9-0099/2020 — 2020/0051(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2021/C 415/06)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2020)0135), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2020)0135),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 207, stk. 2 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C9-0099/2020), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 207, stk. 2 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C9-0099/2020),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 7. oktober 2020 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 7. oktober 2020 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 59, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 59,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om International Handel (A9-0175/2020), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om International Handel (A9-0175/2020),

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

2.

---

P9_TC1-COD(2020)0051

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 11. november 2020 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2020/... om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1215/2009 om exceptionelle handelsforanstaltninger for lande og territorier, der deltager i eller er knyttet til Den Europæiske Unions stabiliserings- og associeringsproces

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, forordning (EU) 2020/2172.)

---

| 13.10.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 415/51 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 415/51

---

P9_TA(2020)0294

Fiskeripartnerskabsaftalen mellem EU og Senegal: gennemførelse af aftalen. Protokol ***

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 11. november 2020 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse af protokollen til gennemførelse af partnerskabsaftalen om bæredygtigt fiskeri mellem Den Europæiske Union og Republikken Senegal (13484/2019 — C9-0178/2019 — 2019/0226(NLE))

(Godkendelse)

(2021/C 415/07)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til udkast til Rådets afgørelse (13484/2019), |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til Rådets afgørelse (13484/2019),

| — | der henviser til protokollen til gennemførelse af partnerskabsaftalen om bæredygtigt fiskeri mellem Den Europæiske Union og Republikken Senegal (13483/2019), |
| --- | --- |

—

der henviser til protokollen til gennemførelse af partnerskabsaftalen om bæredygtigt fiskeri mellem Den Europæiske Union og Republikken Senegal (13483/2019),

| — | der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 43 og artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra a), nr. v), og stk. 7, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C9-0178/2019), |
| --- | --- |

—

der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 43 og artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra a), nr. v), og stk. 7, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C9-0178/2019),

| — | der henviser til sin ikke-lovgivningsmæssige beslutning af 11. november 2020 (1) om udkastet til afgørelse, |
| --- | --- |

—

der henviser til sin ikke-lovgivningsmæssige beslutning af 11. november 2020 (1) om udkastet til afgørelse,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 105, stk. 1 og 4, og artikel 114, stk. 7, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 105, stk. 1 og 4, og artikel 114, stk. 7,

| — | der henviser til udtalelser fra Budgetudvalget og Udviklingsudvalget, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelser fra Budgetudvalget og Udviklingsudvalget,

| — | der henviser til henstilling fra Fiskeriudvalget (A9-0180/2020), |
| --- | --- |

—

der henviser til henstilling fra Fiskeriudvalget (A9-0180/2020),

| 1. | godkender indgåelsen af protokollen; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter og Republikken Senegals regering og parlament. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0295.

---

| 13.10.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 415/52 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 415/52

---

P9_TA(2020)0295

Fiskeripartnerskabsaftalen mellem EU og Senegal: gennemførelse af aftalen. Protokol (Beslutning)

Europa-Parlamentets ikke-lovgivningsmæssige beslutning af 11. november 2020 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse af protokollen til gennemførelse af partnerskabsaftalen om bæredygtigt fiskeri mellem Den Europæiske Union og Republikken Senegal (13484/2019 — C9-0178/2019 — 2019/0226M(NLE))

(2021/C 415/08)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til udkast til Rådets afgørelse (13484/2019), |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til Rådets afgørelse (13484/2019),

| — | der henviser til partnerskabsaftalen om bæredygtigt fiskeri mellem Den Europæiske Union og Republikken Senegal, som trådte i kraft den 20. november 2014, |
| --- | --- |

—

der henviser til partnerskabsaftalen om bæredygtigt fiskeri mellem Den Europæiske Union og Republikken Senegal, som trådte i kraft den 20. november 2014,

| — | der henviser til den retrospektive og den fremadrettede vurdering af protokollen til fiskeripartnerskabsaftalen mellem Den Europæiske Union og Senegal, |
| --- | --- |

—

der henviser til den retrospektive og den fremadrettede vurdering af protokollen til fiskeripartnerskabsaftalen mellem Den Europæiske Union og Senegal,

| — | der henviser til protokollen til gennemførelse af partnerskabsaftalen om bæredygtigt fiskeri mellem Den Europæiske Union og Republikken Senegal (13483/2019), |
| --- | --- |

—

der henviser til protokollen til gennemførelse af partnerskabsaftalen om bæredygtigt fiskeri mellem Den Europæiske Union og Republikken Senegal (13483/2019),

| — | der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 43, stk. 2, og artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra a), nr. v), og stk. 7, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) (C9-0178/2019), |
| --- | --- |

—

der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 43, stk. 2, og artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra a), nr. v), og stk. 7, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) (C9-0178/2019),

| — | der henviser til sin lovgivningsmæssige beslutning af 11. november 2020 (1) om udkastet til afgørelse, |
| --- | --- |

—

der henviser til sin lovgivningsmæssige beslutning af 11. november 2020 (1) om udkastet til afgørelse,

| — | der henviser til artikel 31, stk. 4, i forordningen om den fælles fiskeripolitik (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 31, stk. 4, i forordningen om den fælles fiskeripolitik (2),

| — | der henviser til sin beslutning af 12. april 2016 om fælles regler for gennemførelsen af den fælles fiskeripolitiks eksterne dimension, herunder fiskeriaftaler (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 12. april 2016 om fælles regler for gennemførelsen af den fælles fiskeripolitiks eksterne dimension, herunder fiskeriaftaler (3),

| — | der henviser til Senegals landestrategiske plan (2019-2023), |
| --- | --- |

—

der henviser til Senegals landestrategiske plan (2019-2023),

| — | der henviser til Senegals nationale strategi for fremme af grønne job (2015-2020), |
| --- | --- |

—

der henviser til Senegals nationale strategi for fremme af grønne job (2015-2020),

| — | der henviser til, at der opererer stadig flere asiatiske fartøjer i senegalesisk farvand, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at der opererer stadig flere asiatiske fartøjer i senegalesisk farvand,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 105, stk. 2, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 105, stk. 2,

| — | der henviser til udtalelse fra Udviklingsudvalget, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Udviklingsudvalget,

| — | der henviser til betænkning fra Fiskeriudvalget (A9-0182/2020), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Fiskeriudvalget (A9-0182/2020),

| A. | der henviser til, at partnerskabsaftalen om bæredygtigt fiskeri mellem Den Europæiske Union og Republikken Senegal trådte i kraft den 20. november 2014; der henviser til, at den senest gældende protokol til gennemførelse af aftalen udløb den 19. november 2019, og at en ny protokol blev paraferet den 19. juli 2019; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at partnerskabsaftalen om bæredygtigt fiskeri mellem Den Europæiske Union og Republikken Senegal trådte i kraft den 20. november 2014; der henviser til, at den senest gældende protokol til gennemførelse af aftalen udløb den 19. november 2019, og at en ny protokol blev paraferet den 19. juli 2019;

| B. | der henviser til, at den fremadrettede vurdering af den seneste protokol (2014-2019) konkluderer, at den generelt har været effektiv med henblik på at bidrage til en bæredygtig udnyttelse af ressourcerne i den senegalesiske fiskerizone, og anbefaler, at protokollen fornys til gavn for begge parter; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at den fremadrettede vurdering af den seneste protokol (2014-2019) konkluderer, at den generelt har været effektiv med henblik på at bidrage til en bæredygtig udnyttelse af ressourcerne i den senegalesiske fiskerizone, og anbefaler, at protokollen fornys til gavn for begge parter;

| C. | der henviser til, at den seneste protokols effektivitet har været tilfredsstillende i forhold til tunfiskeriet, hvorimod EU-fartøjerne ikke har udnyttet alle fiskerimulighederne efter demersale dybhavsarter; der henviser til, at fangsterne af kulmule i senegalesiske farvande udgør under 10 % af Fællesskabets fangster i subregionen; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at den seneste protokols effektivitet har været tilfredsstillende i forhold til tunfiskeriet, hvorimod EU-fartøjerne ikke har udnyttet alle fiskerimulighederne efter demersale dybhavsarter; der henviser til, at fangsterne af kulmule i senegalesiske farvande udgør under 10 % af Fællesskabets fangster i subregionen;

| D. | der henviser til, at udviklingen af det demersale dybhavsfiskeri efter senegalesisk kulmule og de øgede fangster af denne art i Senegals og nabolandenes fiskerizoner har bidraget til at øge fiskeritrykket på bestandene; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at udviklingen af det demersale dybhavsfiskeri efter senegalesisk kulmule og de øgede fangster af denne art i Senegals og nabolandenes fiskerizoner har bidraget til at øge fiskeritrykket på bestandene;

| E. | der henviser til, at EU-fiskerfartøjer er begrænset til fiskeriområder på det åbne hav, således at de kun i minimalt omfang kommer ind på den senegalesiske ikke-industrielle fiskerisektors område og ikke bringer dennes overlevelse i fare, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at EU-fiskerfartøjer er begrænset til fiskeriområder på det åbne hav, således at de kun i minimalt omfang kommer ind på den senegalesiske ikke-industrielle fiskerisektors område og ikke bringer dennes overlevelse i fare,

| F. | der henviser til, at den nye protokol dækker en periode på fem år og fastsætter fiskerimuligheder for EU-fartøjer (28 notfartøjer med fryseanlæg til tunfiskeri, 10 stangfartøjer, 5 langlinefartøjer og to trawlere) med en referencemængde på 10 000 tons tun pr. år og en tilladt årlig fangstmængde for kulmule på 1 750 tons; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at den nye protokol dækker en periode på fem år og fastsætter fiskerimuligheder for EU-fartøjer (28 notfartøjer med fryseanlæg til tunfiskeri, 10 stangfartøjer, 5 langlinefartøjer og to trawlere) med en referencemængde på 10 000 tons tun pr. år og en tilladt årlig fangstmængde for kulmule på 1 750 tons;

| G. | der henviser til, at den finansielle modydelse er på 3 050 750 EUR pr. år, fordelt på følgende måde: 800 000 EUR pr. år for adgang til ressourcer, 900 000 EUR pr. år for gennemførelsen af sektorpolitikken og 1 350 750 EUR pr. år svarende til det anslåede beløb i licenser fra rederne; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at den finansielle modydelse er på 3 050 750 EUR pr. år, fordelt på følgende måde: 800 000 EUR pr. år for adgang til ressourcer, 900 000 EUR pr. år for gennemførelsen af sektorpolitikken og 1 350 750 EUR pr. år svarende til det anslåede beløb i licenser fra rederne;

| H. | der henviser til, at den nye protokol skaber fiskerimuligheder for EU-fartøjer i de senegalesiske farvande på grundlag af den bedste foreliggende videnskabelige rådgivning og i overensstemmelse med henstillingerne fra Den Internationale Kommission for Bevarelse af Tunfiskebestanden i Atlanterhavet (ICCAT); |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at den nye protokol skaber fiskerimuligheder for EU-fartøjer i de senegalesiske farvande på grundlag af den bedste foreliggende videnskabelige rådgivning og i overensstemmelse med henstillingerne fra Den Internationale Kommission for Bevarelse af Tunfiskebestanden i Atlanterhavet (ICCAT);

| I. | der henviser til, at reformen af den fælles fiskeripolitik indeholder et kapitel om den eksterne dimension med henblik på at fremme principperne for bæredygtigt fiskeri; der henviser til, at bilaterale aftaler skaber en stabil retlig, økonomisk og miljømæssig ramme for EU-flådens adgang til tredjelandsfarvande og yder »sektorstøtte« med henblik på at styrke lokale administrative kapaciteter og forbedre standarderne for forvaltning af bæredygtigt fiskeri i partnerlandet; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at reformen af den fælles fiskeripolitik indeholder et kapitel om den eksterne dimension med henblik på at fremme principperne for bæredygtigt fiskeri; der henviser til, at bilaterale aftaler skaber en stabil retlig, økonomisk og miljømæssig ramme for EU-flådens adgang til tredjelandsfarvande og yder »sektorstøtte« med henblik på at styrke lokale administrative kapaciteter og forbedre standarderne for forvaltning af bæredygtigt fiskeri i partnerlandet;

| J. | der henviser til, at den europæiske flåde i henhold den fælles fiskeripolitik kun vil fange overskuddet af den tilladte fangstmængde i overensstemmelse med artikel 62 i De Forenede Nationers havretskonvention af 1982; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at den europæiske flåde i henhold den fælles fiskeripolitik kun vil fange overskuddet af den tilladte fangstmængde i overensstemmelse med artikel 62 i De Forenede Nationers havretskonvention af 1982;

| K. | der henviser til, at Senegal har ratificeret de fleste internationale retsinstrumenter om international fiskeriforvaltning og er samarbejdende part i de relevante regionale fiskeriforvaltningsorganisationer for så vidt angår de fiskerier, der drives af senegalesiske fartøjer; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at Senegal har ratificeret de fleste internationale retsinstrumenter om international fiskeriforvaltning og er samarbejdende part i de relevante regionale fiskeriforvaltningsorganisationer for så vidt angår de fiskerier, der drives af senegalesiske fartøjer;

| L. | der henviser til, at den nye protokol til fiskeripartnerskabsaftalen med Senegal indgår som led i EU's optræden udadtil over for landene i Afrika, Vestindien og Stillehavet (AVS-landene) og navnlig tager hensyn til Unionens mål vedrørende respekt for de demokratiske principper og menneskerettighederne; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at den nye protokol til fiskeripartnerskabsaftalen med Senegal indgår som led i EU's optræden udadtil over for landene i Afrika, Vestindien og Stillehavet (AVS-landene) og navnlig tager hensyn til Unionens mål vedrørende respekt for de demokratiske principper og menneskerettighederne;

| M. | der finder, at de tilsagn, EU har afgivet i forbindelse med internationale aftaler, navnlig FN's verdensmål for bæredygtig udvikling og specifikt mål nr. 14, også bør gælde for denne aftale, og at alle EU's tiltag, som f.eks. denne fiskeripartnerskabsaftale, skal bidrage til at nå disse mål; |
| --- | --- |

M.

der finder, at de tilsagn, EU har afgivet i forbindelse med internationale aftaler, navnlig FN's verdensmål for bæredygtig udvikling og specifikt mål nr. 14, også bør gælde for denne aftale, og at alle EU's tiltag, som f.eks. denne fiskeripartnerskabsaftale, skal bidrage til at nå disse mål;

| N. | der henviser til, at Den Europæiske Union og Senegal samarbejder inden for rammerne af Cotonou-aftalen, og at den økonomiske støtte inden for fiskeriet ydes gennem PESCAO-programmet, som har til formål at forbedre forvaltningen af fiskerisektoren og bekæmpe ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri (IUU-fiskeri) med et budget på 15 millioner EUR i perioden 2018-2024; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at Den Europæiske Union og Senegal samarbejder inden for rammerne af Cotonou-aftalen, og at den økonomiske støtte inden for fiskeriet ydes gennem PESCAO-programmet, som har til formål at forbedre forvaltningen af fiskerisektoren og bekæmpe ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri (IUU-fiskeri) med et budget på 15 millioner EUR i perioden 2018-2024;

| O. | der henviser til, at IUU-fiskeri ikke blot udtømmer naturressourcerne og sænker den naturlige produktivitet, men også er til skade for fiskernes livsgrundlag og de nationale indtægter; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at IUU-fiskeri ikke blot udtømmer naturressourcerne og sænker den naturlige produktivitet, men også er til skade for fiskernes livsgrundlag og de nationale indtægter;

| P. | der påpeger, at Parlamentet skal informeres omgående og fuldstændigt på alle stadier i forbindelse med de procedurer, der vedrører protokollen eller dens fornyelse; |
| --- | --- |

P.

der påpeger, at Parlamentet skal informeres omgående og fuldstændigt på alle stadier i forbindelse med de procedurer, der vedrører protokollen eller dens fornyelse;

| Q. | der henviser til, at små pelagiske bestande deles af en række nabolande i den nordvestafrikanske region, med hvilke EU har fiskeripartnerskabsaftaler, der giver adgang til disse bestande; der finder, at Kommissionen bør tilskynde de senegalesiske myndigheder til at indlede konsultationer med nabolandene om fælles bindende forvaltningsregler baseret på videnskabelig rådgivning for at sikre et bæredygtigt fiskeri, navnlig for de små pelagiske bestande, selv om aftalen mellem EU og Senegal ikke giver adgang hertil; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at små pelagiske bestande deles af en række nabolande i den nordvestafrikanske region, med hvilke EU har fiskeripartnerskabsaftaler, der giver adgang til disse bestande; der finder, at Kommissionen bør tilskynde de senegalesiske myndigheder til at indlede konsultationer med nabolandene om fælles bindende forvaltningsregler baseret på videnskabelig rådgivning for at sikre et bæredygtigt fiskeri, navnlig for de små pelagiske bestande, selv om aftalen mellem EU og Senegal ikke giver adgang hertil;

| R. | der henviser til, at de strategiske mål i Senegals landestrategiske plan (2019-2023) omfatter et bæredygtigt forvaltet og mere produktivt fiskeri og en samlet forøgelse af markedsadgangen og konkurrenceevnen for fiskeindustrien; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at de strategiske mål i Senegals landestrategiske plan (2019-2023) omfatter et bæredygtigt forvaltet og mere produktivt fiskeri og en samlet forøgelse af markedsadgangen og konkurrenceevnen for fiskeindustrien;

| S. | der henviser til, at fiskerisektoren giver beskæftigelse til over 600 000 senegalesere, svarende til ca. 17 % af den erhvervsaktive befolkning; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at fiskerisektoren giver beskæftigelse til over 600 000 senegalesere, svarende til ca. 17 % af den erhvervsaktive befolkning;

| 1. | finder, at protokollen vil muliggøre et tæt samarbejde mellem Den Europæiske Union og Senegal med henblik på at sikre en ansvarlig udnyttelse af fiskeressourcerne i de senegalesiske farvande og støtte Senegals bestræbelser på at udvikle en bæredygtig ressourceforvaltning og beskytte den marine biodiversitet; |
| --- | --- |

1.

| 2. | støtter EU's strategi om at opretholde et netværk af aftaler i regionen som supplement til indsatsen for at sikre bestandenes bæredygtighed i de regionale fiskeriorganisationer; |
| --- | --- |

2.

| 3. | noterer sig, at den nye protokol i overensstemmelse med konklusionerne i evalueringsrapporten indeholder en reduktion af fangstmængden for senegalesisk kulmule (fra 2 000 til 1 750 tons pr. år) og en forhøjelse af den finansielle modydelse for sektorstøtten (150 000 EUR) og af den anslåede størrelse af de licensafgifter, som rederne skal betale; |
| --- | --- |

3.

| 4. | konstaterer, at fiskerimulighederne for senegalesisk kulmule i overensstemmelse med den videnskabelige udtalelse fra Komitéen for Fiskeriet i det Østlige Centrale Atlanterhav (CECAF) er blevet nedsat for at reducere dødeligheden; |
| --- | --- |

4.

| 5. | konstaterer med tilfredshed, at der i protokollen tages hensyn til følsomme arter, der fanges som bifangst; understreger, at der er behov for yderligere styrkelse af foranstaltningerne til beskyttelse af det marine økosystem; understreger den centrale rolle, som uddannede videnskabelige observatører spiller i forbindelse med overvågningen af bifangster; |
| --- | --- |

5.

| 6. | understreger, at aftalen indeholder et kapitel om videnskabeligt samarbejde med henblik på at sikre en bedre overvågning af de levende marine ressourcers tilstand i de senegalesiske farvande; noterer sig de eksisterende vanskeligheder med den videnskabelige overvågning af udnyttelsen af demersale dybhavsbestande og opfordrer indtrængende til, at der i evalueringen også tages hensyn til fiskeripresset fra tredjelandsfartøjer i andre kystlandes farvande (Mauretanien, Marokko, Guinea-Bissau, Gambia), idet de fiskerimuligheder, der er til rådighed i Senegals farvande for EU-fartøjer, er relativt begrænsede; |
| --- | --- |

6.

| 7. | mener, at det for at sikre adgang til de eksisterende overskud i de senegalesiske farvande er nødvendigt at kende den samlede fiskeriindsats — inklusive fra Senegals og tredjelandes fartøjer — og opfordrer Kommissionen til at sikre, at artiklen om gennemsigtighed anvendes i forbindelse med den foreliggende protokol samt i forhandlingerne i de kompetente regionale fiskeriorganisationer; |
| --- | --- |

7.

| 8. | noterer sig muligheden for at revidere fiskerimulighederne og aftale forsøgsfiskeri i Senegals fiskeriområder; påskønner de betingelser, der er fastsat i protokollen vedrørende bæredygtighed og efterlevelse af videnskabelige anbefalinger, og opfordrer Kommissionen til at holde Parlamentet underrettet, hvis Den Blandede Komité godkender sådanne ændringer; bifalder medtagelsen af fangstovervågning via det elektroniske indberetningssystem (ERS, electronic reporting system); opfordrer Kommissionen til at sikre, at systemet sættes i drift så hurtigt som muligt; |
| --- | --- |

8.

| 9. | bifalder vedtagelsen af nye tekniske foranstaltninger til reduktion af utilsigtede fangster af beskyttede arter (havfugle, havskildpadder, hajer og havpattedyr) og opfordrer indtrængende Kommissionen til at overvåge vedtagelsen af de nødvendige foranstaltninger til forbedring af fiskeredskabers selektivitet i overensstemmelse med de videnskabelige anbefalinger og de regionale fiskeriorganisationers regler; |
| --- | --- |

9.

| 10. | understreger, at aftalen fastsætter en retlig ramme for samarbejdet inden for overvågning og bekæmpelse af IUU-fiskeri, og konstaterer med tilfredshed, at Senegal ratificerede FAO's aftale om havnestatsforanstaltninger i 2017, hvilket er positivt i betragtning af den vigtige rolle, havnen i Dakar spiller for landinger af fiskevarer, som fartøjer, der sejler under forskellige tredjelandes flag, har fanget i forskellige dele af subregionen; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ser positivt på påmønstringen af senegalesiske sømænd på EU-fartøjer og understreger de gode resultater, der er opnået i forbindelse med gennemførelsen af den foregående protokol; bemærker med tilfredshed, at Senegal har ratificeret ILO-konvention C188 om arbejdsforhold i fiskerisektoren, og opfordrer de senegalesiske myndigheder til at gennemføre dens bestemmelser; opfordrer Kommissionen til regelmæssigt at vurdere den effektive gennemførelse heraf, navnlig hvad angår arbejdsvilkår og løn, der også er omhandlet i protokollen, på møderne i Den Blandede Komité; |
| --- | --- |

11.

| 12. | mener, at medlemsstaterne kan spille en relevant rolle og deltage aktivt i indsatsen for kapacitetsopbygning og uddannelse for at opnå dette; |
| --- | --- |

12.

| 13. | anbefaler, med henblik på at sikre overholdelse af de sektorstøttemål, der er fastsat i artikel 5, og uden at det berører andre aktiviteter, følgende prioriterede og strategiske foranstaltninger:






  — | forbedret tilsyn, kontrol og overvågning gennem en hurtig modernisering af fiskeriovervågningscentret (FOC), navnlig behovet for at ajourføre software til sporing af fartøjers lokalitet i Senegals fiskerizone via satellit (bl.a. FOS) under passende tekniske betingelser og for at kunne modtage elektroniske fiskerilogbøger; |
| --- | --- | --- |

13.

—

forbedret tilsyn, kontrol og overvågning gennem en hurtig modernisering af fiskeriovervågningscentret (FOC), navnlig behovet for at ajourføre software til sporing af fartøjers lokalitet i Senegals fiskerizone via satellit (bl.a. FOS) under passende tekniske betingelser og for at kunne modtage elektroniske fiskerilogbøger;

| — | støtte til Senegals bestræbelser på at bekæmpe IUU-fiskeri ved hjælp af en overvågningsmekanisme for fartøjer, der anløber havnen i Dakar |
| --- | --- |

—

støtte til Senegals bestræbelser på at bekæmpe IUU-fiskeri ved hjælp af en overvågningsmekanisme for fartøjer, der anløber havnen i Dakar

| — | udvikling af den videnskabelige kapacitet og indsamling af videnskabelige data for at sætte de senegalesiske myndigheder i stand til at træffe beslutninger på grundlag af den bedste tilgængelige videnskabelige bestandsvurdering samt den nært forestående iværksættelse af planlagte oceanografiske undersøgelser med henblik på at styrke den videnskabelige overvågning af de demersale dybhavsfiskerier og kendskabet til hav- og kystøkosystemer |
| --- | --- |

—

udvikling af den videnskabelige kapacitet og indsamling af videnskabelige data for at sætte de senegalesiske myndigheder i stand til at træffe beslutninger på grundlag af den bedste tilgængelige videnskabelige bestandsvurdering samt den nært forestående iværksættelse af planlagte oceanografiske undersøgelser med henblik på at styrke den videnskabelige overvågning af de demersale dybhavsfiskerier og kendskabet til hav- og kystøkosystemer

| — | støtte til anstændige arbejdsvilkår for alle fiskere og fiskerirelaterede aktiviteter, navnlig for kvinder, ved at udvikle indsamling af data, der identificerer kønsskævheder, og ved at styrke deres rolle og lederskab i fiskeri- og akvakulturorganisationer |
| --- | --- |

—

støtte til anstændige arbejdsvilkår for alle fiskere og fiskerirelaterede aktiviteter, navnlig for kvinder, ved at udvikle indsamling af data, der identificerer kønsskævheder, og ved at styrke deres rolle og lederskab i fiskeri- og akvakulturorganisationer

| — | foranstaltninger til støtte for nyttiggørelse af fiskevarer ved hjælp af et horisontalt program for kapacitetsopbygning for aktører i sektoren |
| --- | --- |

—

foranstaltninger til støtte for nyttiggørelse af fiskevarer ved hjælp af et horisontalt program for kapacitetsopbygning for aktører i sektoren

| — | støtte til Senegals ikke-industrielle kystfiskeri og kystfiskersamfund, herunder jobskabelse og udvikling af fiskerirelateret infrastruktur til støtte for småfiskeri og fremme af udviklingen af fiskerisektoren |
| --- | --- |

—

støtte til Senegals ikke-industrielle kystfiskeri og kystfiskersamfund, herunder jobskabelse og udvikling af fiskerirelateret infrastruktur til støtte for småfiskeri og fremme af udviklingen af fiskerisektoren

| — | etablering af programmer for grundlæggende og faglig uddannelse af videnskabelige observatører og søfolk (undervisning i fangstmetoder, men også i sikkerhed om bord osv.) med særlig vægt på uddannelse af unge fiskere og kvinder, der spiller en vigtig rolle for afsætning og forarbejdning og er afhængige af fiskerisektoren for så vidt angår indkomst og arbejde |
| --- | --- |

—

etablering af programmer for grundlæggende og faglig uddannelse af videnskabelige observatører og søfolk (undervisning i fangstmetoder, men også i sikkerhed om bord osv.) med særlig vægt på uddannelse af unge fiskere og kvinder, der spiller en vigtig rolle for afsætning og forarbejdning og er afhængige af fiskerisektoren for så vidt angår indkomst og arbejde

| — | udarbejdelse — inden for rammerne af det sektorspecifikke politikcharter for udvikling af fiskeri og akvakultur for perioden 2016-2023, der er vedtaget af Senegal — af en årlig fælles evaluering med partnere, herunder Unionen, for at sikre gennemførelsen af de planlagte sektorpolitiske reformer |
| --- | --- |

—

udarbejdelse — inden for rammerne af det sektorspecifikke politikcharter for udvikling af fiskeri og akvakultur for perioden 2016-2023, der er vedtaget af Senegal — af en årlig fælles evaluering med partnere, herunder Unionen, for at sikre gennemførelsen af de planlagte sektorpolitiske reformer

| — | en øget indsats for at forhindre forsinkelser i gennemførelsen af sektorstøtten på grund af vanskeligheder fra senegalesisk side i forbindelse med gennemførelsen af de administrative mekanismer til at disponere over midlerne |
| --- | --- |

—

en øget indsats for at forhindre forsinkelser i gennemførelsen af sektorstøtten på grund af vanskeligheder fra senegalesisk side i forbindelse med gennemførelsen af de administrative mekanismer til at disponere over midlerne

| — | sikring af større synlighed omkring de aktioner, der finansieres af Unionen, og fremme af fiskersamfundenes og civilsamfundets forståelse af protokollens særlige bidrag til sektorens udvikling |
| --- | --- |

—

sikring af større synlighed omkring de aktioner, der finansieres af Unionen, og fremme af fiskersamfundenes og civilsamfundets forståelse af protokollens særlige bidrag til sektorens udvikling

| — | en forstærket indsat for at tiltrække unge til fiskerierhvervet; |
| --- | --- |

—

en forstærket indsat for at tiltrække unge til fiskerierhvervet;

| 14. | opfordrer Kommissionen til at gennemføre en samlet undersøgelse af virkningen af EU's bilaterale fiskeriaftaler og navnlig de gavnlige virkninger af sektorstøtten og den europæiske flådes aktivitet i tredjelandes farvande på de lokale økonomier (bæredygtigt fiskeri, lokal beskæftigelse, infrastruktur, sociale forbedringer osv.) og i den forbindelse anlægge en helhedsorienteret og konsekvent tilgang til alle vestafrikanske lande; |
| --- | --- |

14.

| 15. | udtrykker sin bekymring over det stigende antal fiskemels- og fiskeoliefabrikker på den vestafrikanske kyst, som får leveret fisk fra små pelagiske bestande, der er fanget i både Senegals og nabolandes farvande af udenlandske (ikke-EU-) flåder; kritiserer i den forbindelse modsætningsforholdet for så vidt angår bæredygtighed med hensyn til at forsyne lokalbefolkningen med værdifulde proteinressourcer; |
| --- | --- |

15.

| 16. | mener, at der i tilfælde af en eventuel lukning af fiskerier eller fastlæggelse af fiskerirestriktioner for at sikre ressourcernes bæredygtighed først skal tages hensyn til det lokale fiskeris behov på grundlag af solid videnskabelig rådgivning; |
| --- | --- |

16.

| 17. | værdsætter den indsats, der er blevet gjort på EU-plan med hensyn til at sikre gennemsigtighed i teksterne i protokollerne og i de tekster fra de fælles videnskabelige komitéer, der nu er tilgængelige; understreger behovet for øget gennemsigtighed og deltagelse af sammenslutninger af kystsamfund i forvaltningen af sektorstøtten; opfordrer Kommissionen til regelmæssigt at udarbejde offentlige rapporter om anvendelsen af sektorstøtten og til at fremsende konklusionerne fra Den Blandede Komités møder og resultaterne af de årlige evalueringer til Parlamentet; opfordrer Kommissionen til at gøre det lettere for repræsentanter for Parlamentet at deltage som observatører i Den Blandede Komités møder og til at forbedre de senegalesiske fiskeriforeningers og -samfunds deltagelse; understreger nødvendigheden af gennemsigtighed fra den senegalesiske regerings side vedrørende fiskeripartnerskaber med andre lande; |
| --- | --- |

17.

| 18. | anbefaler, at de berørte parter deltager i forberedelsen, gennemførelsen, overvågningen og evalueringen af de operationelle programmer ved at inddrage de lokale fiskersamfund og rådføre sig med dem i overensstemmelse med den senegalesiske lovgivning; |
| --- | --- |

18.

| 19. | anmoder om øget klarhed og harmonisering i forbindelse med rapporteringen i beskyttede havområder og om vedtagelse af en holistisk forvaltningsplan, som fastsætter rollefordelingen og udpeger det organ, der skal være ansvarligt for den overordnede koordinering af forvaltningsaktiviteterne; |
| --- | --- |

19.

| 20. | noterer sig, at indlandsstater som f.eks. Mali er afhængige af importen af fiskevarer fra Senegal, der tegner sig for mere end 40 % af deres fiskeimport; bemærker, at den senegalesiske eksport bidrager til at opfylde indlandsstaternes ernæringsbehov; |
| --- | --- |

20.

| 21. | konstaterer, at over en femtedel af den senegalesiske eksport går til indlandsstater, navnlig til Mali, Burkina Faso og Niger, og bidrager til den økonomiske integration af det afrikanske kontinent; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter og Republikken Senegals regering og parlament. |
| --- | --- |

22.

---

(1)  Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0294.

(2)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1380/2013 af 11. december 2013 om den fælles fiskeripolitik (EUT L 354 af 28.12.2013, s. 22).

(3)  EUT C 58 af 15.2.2018, s. 93.

---

| 13.10.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 415/57 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 415/57

---

P9_TA(2020)0296

Partnerskabsaftalen mellem EU og Seychellerne om bæredygtigt fiskeri og dens gennemførelse. Protokol (2020-2026) ***

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 11. november 2020 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse på Den Europæiske Unions vegne af partnerskabsaftalen om bæredygtigt fiskeri mellem Den Europæiske Union og Republikken Seychellerne og den tilhørende gennemførelsesprotokol (2020-2026) (05243/2020 — C9-0073/2020 — 2020/0002(NLE))

(Godkendelse)

(2021/C 415/09)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til udkast til Rådets afgørelse (05243/2020), |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til Rådets afgørelse (05243/2020),

| — | der henviser til udkast til partnerskabsaftalen om bæredygtigt fiskeri mellem Den Europæiske Union og Republikken Seychellerne og den tilhørende gennemførelsesprotokol (2020-2026) (05246/2020), |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til partnerskabsaftalen om bæredygtigt fiskeri mellem Den Europæiske Union og Republikken Seychellerne og den tilhørende gennemførelsesprotokol (2020-2026) (05246/2020),

| — | der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 43, stk. 2, og artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra a), nr. v), og stk. 7, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C9-0073/2020), |
| --- | --- |

—

der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 43, stk. 2, og artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra a), nr. v), og stk. 7, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C9-0073/2020),

| — | der henviser til sin ikke-lovgivningsmæssige beslutning af 12. november 2020 (1) om udkast til afgørelse, |
| --- | --- |

—

der henviser til sin ikke-lovgivningsmæssige beslutning af 12. november 2020 (1) om udkast til afgørelse,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 105, stk. 1 og 4, og artikel 114, stk. 7, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 105, stk. 1 og 4, og artikel 114, stk. 7,

| — | der henviser til udtalelse fra Budgetudvalget, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Budgetudvalget,

| — | der henviser til skrivelse fra Udviklingsudvalget, |
| --- | --- |

—

der henviser til skrivelse fra Udviklingsudvalget,

| — | der henviser til henstilling fra Fiskeriudvalget (A9-0185/2020), |
| --- | --- |

—

der henviser til henstilling fra Fiskeriudvalget (A9-0185/2020),

| 1. | godkender indgåelsen af aftalen og den tilhørende gennemførelsesprotokol; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter og Republikken Seychellernes regering og parlament. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0303.

---

| 13.10.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 415/58 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 415/58

---

P9_TA(2020)0297

Aftalen mellem EU og Kina: samarbejde om og beskyttelse af geografiske betegnelser ***

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 11. november 2020 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse af aftalen mellem Den Europæiske Union og Folkerepublikken Kinas regering om samarbejde om og beskyttelse af geografiske betegnelser (08359/2020 — C9-0298/2020 — 2020/0089(NLE))

(Godkendelse)

(2021/C 415/10)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til udkast til Rådets afgørelse (08359/2020), |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til Rådets afgørelse (08359/2020),

| — | der henviser til udkast til aftale mellem Den Europæiske Union og Folkerepublikken Kinas regering om samarbejde om og beskyttelse af geografiske betegnelser (08361/2020), |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til aftale mellem Den Europæiske Union og Folkerepublikken Kinas regering om samarbejde om og beskyttelse af geografiske betegnelser (08361/2020),

| — | der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 207, stk. 4, første afsnit, artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra a), nr. v), og artikel 218, stk. 7, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C9-0298/2020), |
| --- | --- |

—

der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 207, stk. 4, første afsnit, artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra a), nr. v), og artikel 218, stk. 7, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C9-0298/2020),

| — | der henviser til sin ikke-lovgivningsmæssige beslutning af 11. november 2020 (1) om udkastet til afgørelse, |
| --- | --- |

—

der henviser til sin ikke-lovgivningsmæssige beslutning af 11. november 2020 (1) om udkastet til afgørelse,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 105, stk. 1 og 4, og artikel 114, stk. 7, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 105, stk. 1 og 4, og artikel 114, stk. 7,

| — | der henviser til udtalelse fra Fiskeriudvalget, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Fiskeriudvalget,

| — | der henviser til henstilling fra Udvalget om International Handel (A9-0199/2020), |
| --- | --- |

—

der henviser til henstilling fra Udvalget om International Handel (A9-0199/2020),

| 1. | godkender indgåelsen af aftalen; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter og Folkerepublikken Kinas regering og parlament. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0298.

---

| 13.10.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 415/59 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 415/59

---

P9_TA(2020)0298

Aftale mellem EU og Kina: samarbejde om og beskyttelse af geografiske betegnelser (Beslutning)

Europa-Parlamentets ikke-lovgivningsmæssige beslutning af 11. november 2020 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse af aftalen mellem Den Europæiske Union og Folkerepublikken Kinas regering om samarbejde om og beskyttelse af geografiske betegnelser (08359/2020 — C9-0298/2020 — 2020/0089M(NLE))

(2021/C 415/11)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til udkast til Rådets afgørelse (08359/2020), |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til Rådets afgørelse (08359/2020),

| — | der henviser til udkast til aftale mellem Den Europæiske Union og Folkerepublikken Kinas regering om samarbejde om og beskyttelse af geografiske betegnelser (08361/2020), |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til aftale mellem Den Europæiske Union og Folkerepublikken Kinas regering om samarbejde om og beskyttelse af geografiske betegnelser (08361/2020),

| — | der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 207, stk. 3, artikel 207, stk. 4, første afsnit, sammenholdt med artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra a), nr. v), og artikel 218, stk. 7, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), |
| --- | --- |

—

der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 207, stk. 3, artikel 207, stk. 4, første afsnit, sammenholdt med artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra a), nr. v), og artikel 218, stk. 7, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF),

| — | der henviser til Verdenshandelsorganisationens (WTO's) aftale om handelsrelaterede intellektuelle ejendomsrettigheder (TRIPS-aftalen), |
| --- | --- |

—

der henviser til Verdenshandelsorganisationens (WTO's) aftale om handelsrelaterede intellektuelle ejendomsrettigheder (TRIPS-aftalen),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 14. oktober 2015 med titlen »Handel for alle — En mere ansvarlig handels- og investeringspolitik« (COM(2015)0497), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 14. oktober 2015 med titlen »Handel for alle — En mere ansvarlig handels- og investeringspolitik« (COM(2015)0497),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 1. juli 2014 med titlen »Handel, vækst og intellektuel ejendom — Strategi for beskyttelse og håndhævelse af intellektuelle ejendomsrettigheder i tredjelande« (COM(2014)0389), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 1. juli 2014 med titlen »Handel, vækst og intellektuel ejendom — Strategi for beskyttelse og håndhævelse af intellektuelle ejendomsrettigheder i tredjelande« (COM(2014)0389),

| — | der henviser til arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene med titlen »Report on the protection and enforcement of intellectual property rights in third countries« (SWD(2019)0452), |
| --- | --- |

—

der henviser til arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene med titlen »Report on the protection and enforcement of intellectual property rights in third countries« (SWD(2019)0452),

| — | der henviser til fælleserklæringerne fra det 20. topmøde mellem EU og Kina den 16. juli 2018 og fra det 21. topmøde mellem EU og Kina den 9. april 2019, |
| --- | --- |

—

der henviser til fælleserklæringerne fra det 20. topmøde mellem EU og Kina den 16. juli 2018 og fra det 21. topmøde mellem EU og Kina den 9. april 2019,

| — | der henviser til fælles meddelelse af 12. marts 2019 med titlen »Forbindelserne mellem EU og Kina i et strategisk perspektiv« (JOIN(2019)0005), |
| --- | --- |

—

der henviser til fælles meddelelse af 12. marts 2019 med titlen »Forbindelserne mellem EU og Kina i et strategisk perspektiv« (JOIN(2019)0005),

| — | der henviser til sin beslutning af 9. juni 2015 om strategi for beskyttelse og håndhævelse af intellektuelle ejendomsrettigheder i tredjelande (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 9. juni 2015 om strategi for beskyttelse og håndhævelse af intellektuelle ejendomsrettigheder i tredjelande (1),

| — | der henviser til sin beslutning af 12. september 2018 om status for forbindelserne mellem EU og Kina (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 12. september 2018 om status for forbindelserne mellem EU og Kina (2),

| — | der henviser til sin lovgivningsmæssige beslutning af 11. november 2020 (3) om udkastet til afgørelse, |
| --- | --- |

—

der henviser til sin lovgivningsmæssige beslutning af 11. november 2020 (3) om udkastet til afgørelse,

| — | der henviser til traktaten om Den Europæiske Union (TEU), særlig afsnit V om Unionens optræden udadtil, |
| --- | --- |

—

der henviser til traktaten om Den Europæiske Union (TEU), særlig afsnit V om Unionens optræden udadtil,

| — | der henviser til TEUF, særlig til artikel 91, 100, 168 og 207, sammenholdt med artikel 218, stk. 6, litra a), nr. v), og artikel 218, stk. 7, |
| --- | --- |

—

der henviser til TEUF, særlig til artikel 91, 100, 168 og 207, sammenholdt med artikel 218, stk. 6, litra a), nr. v), og artikel 218, stk. 7,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 105, stk. 2, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 105, stk. 2,

| — | der henviser til udtalelse fra Fiskeriudvalget, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Fiskeriudvalget,

| — | der henviser til skrivelse fra Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter, |
| --- | --- |

—

der henviser til skrivelse fra Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om International Handel (A9-0202/2020), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om International Handel (A9-0202/2020),

| A. | der henviser til, at beskyttelsen af geografiske betegnelser på internationalt plan er et centralt element i EU's handelspolitik; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at beskyttelsen af geografiske betegnelser på internationalt plan er et centralt element i EU's handelspolitik;

| B. | der henviser til, at EU er verdens største eksportør af landbrugsfødevarer og opnåede et rekordstort overskud i handelen med landbrugsfødevarer på 39 mia. EUR i 2019; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at EU er verdens største eksportør af landbrugsfødevarer og opnåede et rekordstort overskud i handelen med landbrugsfødevarer på 39 mia. EUR i 2019;

| C. | der henviser til, at gennemsnitsværdien af produkter med en geografisk betegnelse er dobbelt så stor som værdien af et produkt uden et sådant kvalitetsmærke; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at gennemsnitsværdien af produkter med en geografisk betegnelse er dobbelt så stor som værdien af et produkt uden et sådant kvalitetsmærke;

| D. | der henviser til, at EU's eksport af landbrugsfødevarer til Kina er steget kraftigt i det seneste årti med en årlig vækstrate på mere end 20 % i perioden 2009-2019; der henviser til, at dette har forvandlet EU's handelsunderskud på landbrugsfødevareområdet på 1 mia. EUR i 2009 til et handelsoverskud på mere end 9 mia. EUR i 2019 og gør Kina til den tredjevigtigste destination for EU's eksport af landbrugsfødevarer, efter Det Forenede Kongerige og USA; der henviser til, at den kinesiske import af landbrugsfødevarer forventes at vokse yderligere i løbet af det næste årti; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at EU's eksport af landbrugsfødevarer til Kina er steget kraftigt i det seneste årti med en årlig vækstrate på mere end 20 % i perioden 2009-2019; der henviser til, at dette har forvandlet EU's handelsunderskud på landbrugsfødevareområdet på 1 mia. EUR i 2009 til et handelsoverskud på mere end 9 mia. EUR i 2019 og gør Kina til den tredjevigtigste destination for EU's eksport af landbrugsfødevarer, efter Det Forenede Kongerige og USA; der henviser til, at den kinesiske import af landbrugsfødevarer forventes at vokse yderligere i løbet af det næste årti;

| E. | der henviser til, at den globale salgsværdi af produkter, der er beskyttet af EU's geografiske betegnelser for vin, landbrugsfødevarer og spiritus udgør 74,76 mia. EUR (4), hvilket tegner sig for en andel på 6,8 % af EU's salg af landbrugsfødevarer og en andel på 15,4 % af EU's eksport af landbrugsfødevarer; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at den globale salgsværdi af produkter, der er beskyttet af EU's geografiske betegnelser for vin, landbrugsfødevarer og spiritus udgør 74,76 mia. EUR (4), hvilket tegner sig for en andel på 6,8 % af EU's salg af landbrugsfødevarer og en andel på 15,4 % af EU's eksport af landbrugsfødevarer;

| F. | der henviser til, at EU er kendt verden over for sin knowhow og for at producere landbrugsfødevarer af høj værdi og god kvalitet; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at EU er kendt verden over for sin knowhow og for at producere landbrugsfødevarer af høj værdi og god kvalitet;

| G. | der henviser til, at alle importerede landbrugsfødevarer skal kontrolleres og opfylde de sundheds-, sikkerheds- og dyrevelfærdsmæssige krav, som gælder for EU-producenter i hele fødevareforsyningskæden og dermed bidrager til deres værdi og kvalitet; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at alle importerede landbrugsfødevarer skal kontrolleres og opfylde de sundheds-, sikkerheds- og dyrevelfærdsmæssige krav, som gælder for EU-producenter i hele fødevareforsyningskæden og dermed bidrager til deres værdi og kvalitet;

| H. | der henviser til, at mange af EU's geografiske betegnelser står over for betydelige udfordringer i Kina, hvilket medfører betydelige økonomiske tab for EU's producenter; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at mange af EU's geografiske betegnelser står over for betydelige udfordringer i Kina, hvilket medfører betydelige økonomiske tab for EU's producenter;

| I. | der henviser til, at aftalen bygger videre på de indhøstede erfaringer fra EU-Kina-pilotprojektet om samarbejde om geografiske betegnelser, som løb fra 2007 til 2012; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at aftalen bygger videre på de indhøstede erfaringer fra EU-Kina-pilotprojektet om samarbejde om geografiske betegnelser, som løb fra 2007 til 2012;

| J. | der henviser til, at en væsentlig del af den fremtidige globale økonomiske vækst forventes at blive skabt uden for Europa; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at en væsentlig del af den fremtidige globale økonomiske vækst forventes at blive skabt uden for Europa;

| K. | der henviser til, at producenter og eksportører af landbrugsfødevarer tvinges til at operere i et vanskeligt internationalt handelsmiljø, |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at producenter og eksportører af landbrugsfødevarer tvinges til at operere i et vanskeligt internationalt handelsmiljø,

| L. | der henviser til, at denne aftale er vigtig for den globale anerkendelse, som den giver geografiske betegnelser, |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at denne aftale er vigtig for den globale anerkendelse, som den giver geografiske betegnelser,

| M. | der henviser til, at denne aftale er et vigtigt første skridt og bør udvides snarest muligt for at beskytte mange af EU's geografiske betegnelser, som stadig ikke er omfattet; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at denne aftale er et vigtigt første skridt og bør udvides snarest muligt for at beskytte mange af EU's geografiske betegnelser, som stadig ikke er omfattet;

| N. | der henviser til, at indgåelsen af denne aftale viser, at EU og Kina er i stand til at indgå bilaterale aftaler, så længe der tages nøje hensyn til fælles interesser; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at indgåelsen af denne aftale viser, at EU og Kina er i stand til at indgå bilaterale aftaler, så længe der tages nøje hensyn til fælles interesser;

| 1. | glæder sig over indgåelsen af denne aftale om samarbejde om og beskyttelse af geografiske betegnelser mellem EU og Folkerepublikken Kina; glæder sig over beskyttelsen af de europæiske geografiske betegnelser på det kinesiske marked; mener, at en effektiv gennemførelse af aftalen er et vigtigt tillidsskabende element for de to parter og et vigtigt signal om, at Kina er villig til at gå i dialog med EU; forventer, at der også vil blive gjort fremskridt på andre samarbejdsområder vedrørende fair handel; |
| --- | --- |

1.

| 2. | understreger betydningen af EU's strategiske forbindelser med Kina og opfordrer EU's medlemsstater og institutioner til at henvende sig til Kina med én stemme og på en koordineret måde; understreger, at handel og investeringer bør være regel- og værdibaserede med et multilateralt handelssystem i centrum; opfordrer Kina til at spille en mere aktiv rolle i WTO og andre multilaterale initiativer og til fuldt ud at overholde sine WTO-forpligtelser og matche landets erhvervede økonomiske styrke med dets udviklingsniveau; understreger, at respekt for menneskerettighederne er en forudsætning for at indgå i handels- og investeringsforbindelser med EU, og opfordrer indtrængende Kina til at opfylde internationale forpligtelser og forpligte sig til at respektere menneskerettighederne, navnlig i betragtning af de igangværende forhandlinger om den bilaterale investeringsaftale; er dybt bekymret over den rapporterede udnyttelse og tilbageholdelse af uygurer på fabrikker i Kina; |
| --- | --- |

2.

| 3. | opfordrer til, at der indføres økonomiske sanktioner over for de virksomheder, som ikke respekterer de geografiske betegnelser, og som forfalsker produkter med en geografisk betegnelse; |
| --- | --- |

3.

| 4. | påpeger, at aftalen er et positivt signal til det internationale samfund, herunder til multilaterale institutioner; glæder sig over det høje beskyttelsesniveau for en liste med 100 europæiske og 100 kinesiske geografiske betegnelser i henhold til aftalen, hvilket er mere omfattende end det nuværende beskyttelsesniveau i henhold til WTO TRIPS-aftalen, navnlig for fødevarer, men også for vin og spiritus; noterer sig, at der forventes beskyttelse af yderligere 175 geografiske betegnelser fra henholdsvis EU og Kina senest fire år efter aftalens ikrafttræden; noterer sig, at EU beskytter mere end 3 300 geografiske betegnelser; opfordrer Kommissionen til hurtigt at forlænge denne aftale for i de kommende år at beskytte så mange geografiske betegnelser som muligt, der opfylder kriterierne, herunder geografiske betegnelser for fiskeri og akvakultur; opfordrer endvidere Kommissionen til at holde Parlamentet behørigt underrettet om fremskridtene i forhandlingerne om en forlængelse af aftalen; minder om, at aftalen blev afsluttet, inden EU-traktaterne ophørte med at finde anvendelse i Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirland, og at der er otte produkter fra Det Forenede Kongerige på de aftalte lister; opfordrer indtrængende Kommissionen til at høre medlemsstaterne og erstatte disse produkter med produkter fra EU-medlemsstaterne så hurtigt som muligt efter udløbet af overgangsperioden; |
| --- | --- |

4.

| 5. | glæder sig over bestemmelsen om, at producenter af produkter med beskyttede geografiske betegnelser kan ansøge direkte til Det Blandede Udvalg, der er omhandlet i denne aftale, hvis deres produkt ikke er optaget på de oprindeligt aftalte lister, samt hvis deres produkt efterfølgende opnår beskyttelse efter aftalens ikrafttræden; opfordrer nuværende og potentielle interessenter, herunder inden for EU's fiskeri- og akvakultursektor, til at se nærmere på denne bestemmelse; |
| --- | --- |

5.

| 6. | bemærker, at EU har et stort handelsunderskud over for Kina, men minder om, at EU har et handelsoverskud på landbrugsfødevareområdet; |
| --- | --- |

6.

| 7. | minder om vigtigheden af at fremme EU's model for beskyttelse af geografiske betegnelser som et vigtigt redskab til at beskytte registrerede EU-produkters ægthed og unikke karakteristika, som et nyttigt markedsføringsinstrument, der kan skabe erhvervsmuligheder, og som et kulturarvssymbol; anerkender den rige europæiske og kinesiske kulturarv inden for traditionelle fødevareprodukter af høj kvalitet og vigtigheden af beskyttelse af geografiske betegnelser i denne henseende; opfordrer Kommissionen, medlemsstaterne og den kinesiske regering til at forpligte sig til at beskytte denne kulturarv og sikre, at den anerkendes i begge samfund med henblik på at lette identifikationen af de pågældende produkter og beskyttelsen af deres oprindelsesbetegnelse samt fremme kulturel udveksling og åbenhed; |
| --- | --- |

7.

| 8. | beklager, at nogle af EU's geografiske betegnelser til trods for beskyttelse i henhold til aftalen ikke kan eksporteres til Kina som følge af kinesiske standarder for import af fødevarer; anmoder Kommissionen om at fortsætte sin dialog med Kina om at anerkende EU's standarder for fødevaresikkerhed, som er blandt de højeste i verden; opfordrer Kina til at fjerne uberettigede hindringer for EU's eksport af landbrugsfødevarer, til at sikre gensidighed i de overordnede handelsforbindelser og til at overholde, forbedre og nøje gennemføre og håndhæve sundheds- og plantesundhedsmæssige standarder (SPS) for at undgå illoyal konkurrence; |
| --- | --- |

8.

| 9. | opfordrer Kina til desuden at støtte de eksisterende multilaterale rammer for beskyttelse af geografiske betegnelser ved at blive medlem af WIPO's Lissabonaftale og Genèveaftalen, der trådte i kraft den 26. februar 2020; |
| --- | --- |

9.

| 10. | understreger betydningen af geografiske betegnelser inden for de bredere rammer for intellektuelle ejendomsrettigheder og af bestræbelserne på at bekæmpe forfalskning af produkter; understreger, at aftalen skal sikre fuld beskyttelse af produkters intellektuelle ejendomsrettigheder for at beskytte værdien og kvaliteten af det lokale miljø, herunder infrastruktur, beskæftigelse og biodiversitet, forbedre den regionale udvikling og styrke sporbarheden, gennemsigtigheden og forbrugeroplysningen; |
| --- | --- |

10.

| 11. | glæder sig i denne forbindelse over godkendelsen af den nye kinesiske lovgivning om beskyttelse af intellektuelle ejendomsrettigheder; opfordrer Kommissionen til nøje at overvåge gennemførelsen af denne aftale og anmoder om en hurtig ratificering; opfordrer endvidere Kommissionen til at fortsætte samarbejdet med Kina for at gøre fremskridt hen imod gennemførelsen af en mere ambitiøs aftale vedrørende intellektuelle ejendomsrettigheder med henblik på at udvide listen over beskyttede geografiske betegnelser i EU; opfordrer indtrængende Kommissionen til at overvåge processen for registrering af geografiske betegnelser i Kina; anmoder Kommissionen om fortsat at tilbyde støtte til EU-virksomheder gennem helpdesken for intellektuelle ejendomsrettigheder; fremhæver merværdien af at samarbejde med organer som EU's Kontor for Intellektuel Ejendomsret i forbindelse med korrekt overvågning og håndhævelse; |
| --- | --- |

11.

| 12. | bemærker, at ifølge den seneste rapport om beskyttelse og håndhævelse af intellektuelle ejendomsrettigheder stammer mere end 80 % af de forfalskede og piratkopierede varer, der blev beslaglagt i EU i 2018 og 2019, fra Kina og tegnede sig for et tab på ca. 60 mia. EUR for EU's medlemsstater; understreger den fortsatte betydning af streng kontrol og test af alle importerede produkter for at afsløre forfalskede og svigagtige fødevareprodukter; minder derfor om behovet for et omfattende og effektivt toldsamarbejde mellem EU og Kina med henblik på at sikre fair konkurrence i lyset af øgede handelsstrømme og som et redskab til bekæmpelse af forfalskede varer; |
| --- | --- |

12.

| 13. | understreger vigtigheden af en effektiv gennemførelse og korrekt håndhævelse på markedet af bestemmelserne i aftalen; gentager, at det er fast besluttet på at overvåge og kontrollere, om aftalen anvendes korrekt; opfordrer i denne forbindelse Kommissionen til årligt at underrette Parlamentet om gennemførelsen af aftalen fra ét år efter ikrafttrædelsen; glæder sig over udpegelsen af en ny øverst ansvarlig for håndhævelse af handelsaftaler og fremhæver den afgørende rolle, som han vil spille i forbindelse med overvågningen og forbedringen af denne aftales overholdelse; opfordrer den nye øverste ansvarlige for håndhævelse af handelsaftaler til at reagere omgående i tilfælde af, at aftalen ikke gennemføres korrekt; |
| --- | --- |

13.

| 14. | er bekymret over den indvirkning, som økonomi- og handelsaftalen mellem USA og Kina (den såkaldte fase 1-aftale mellem USA og Kina), der trådte i kraft den 14. februar 2020, kan have på aftalen mellem EU og Kina om geografiske betegnelser, og understreger, at den skal gennemføres uden forskelsbehandling, i fuld overensstemmelse med WTO's regler og uden forstyrrende konsekvenser for håndhævelsen af de tilsagn, der blev givet i aftalen mellem EU og Kina om geografiske betegnelser; understreger, at EU også nøje skal overvåge gennemførelsen af den anden EU-liste over 175 geografiske betegnelser for så vidt angår eventuelle overlapninger med fase 1-aftalen mellem USA og Kina; forventer, at EU-eksportører straks drager fordele af handelsfremmende foranstaltninger i landbrugsfødevaresektoren; |
| --- | --- |

14.

| 15. | udtrykker dyb bekymring over de mange hindringer, som EU's virksomheder og landbrugere har, når de vil have adgang til og drive virksomhed på det kinesiske marked, på grund af det statsledede system i Kina; mener, at loyal konkurrence mellem EU-virksomheder og kinesiske virksomheder vil føre til flere muligheder og større innovation, og opfordrer indtrængende Kommissionen til fortsat at samarbejde med de kinesiske myndigheder for at fjerne sådanne hindringer; |
| --- | --- |

15.

| 16. | understreger det langvarige behov for lige konkurrencevilkår mellem EU og Kina for så vidt angår handel og investering med særligt fokus på gensidighed i forbindelse med markedsadgang, offentligt udbud og finansielle tjenesteydelser; opfordrer indtrængende begge parter til i den forbindelse at samarbejde konstruktivt om at forfølge markedsbaserede reformer og gøre meningsfulde fremskridt, navnlig med hensyn til de igangværende forhandlinger om den bilaterale investeringsaftale, men også i forbindelse med virksomhedernes sociale ansvar, opfyldelsen af målene for bæredygtig udvikling og bekæmpelsen af klimaændringer i overensstemmelse med Parisaftalen; gentager sin opfordring til Kina om at gå videre med en ambitiøs reform af WTO, herunder omfattende regler om industrisubsidier; gentager sin bekymring over kinesiske statsejede virksomheders markedsforvridende praksis, tvungen teknologioverførsel og datalokalisering, industriel overkapacitet og den dermed forbundne dumping af eksport og andre former for urimelig handelspraksis; gentager, at det er nødvendigt at forbedre det bilaterale og multilaterale samarbejde om bæredygtig udvikling og et retfærdigt handelssystem ved at fremme sociale og miljømæssige standarder baseret på respekt for og gennemførelse af internationale konventioner og aftaler; er bekymret over Kinas dårlige resultater med hensyn til ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri (IUU-fiskeri); fremhæver den manglende gennemsigtighed i registreringen af fartøjer og fiskerflåder på globalt plan og understreger, at kinesiske subsidier på dette område skaber illoyal konkurrence for EU's fiskerisektor; opfordrer Kina til at gøre alt for at styrke sin retlige ramme for IUU-fiskeri og til at sikre en strengere håndhævelse heraf; |
| --- | --- |

16.

| 17. | minder om behovet for at gøre betydelige og ambitiøse fremskridt i forhandlingerne om den omfattende investeringsaftale mellem EU og Kina for at imødegå de nuværende asymmetrier på markedet; understreger betydningen af at medtage et ambitiøst kapitel om handel og bæredygtig udvikling for at beskytte menneskerettighederne, herunder grundlæggende arbejdsstandarder, fremme bæredygtig udvikling og bekæmpe klimaændringer i overensstemmelse med Parisaftalen; understreger, at sikring af lige konkurrencevilkår, gensidighed og ikke-diskriminerende behandling af de respektive parter og deres erhvervsliv, borgere og civilsamfund er af afgørende betydning; opfordrer indtrængende parterne til at forbedre gennemsigtigheden og til at oprette en parlamentarisk dimension med hensyn til aftalens gennemførelse; fremhæver, at EU's marked for offentlige udbud er åbent for kinesiske virksomheder, herunder statsejede virksomheder, mens europæiske virksomheder ofte har svært ved at få adgang til udbudsmulighederne på de kinesiske markeder; opfordrer Kommissionen og Kina til at styrke samarbejdet mellem EU og Kina med henblik på at nå miljømæssige mål; |
| --- | --- |

17.

| 18. | understreger, at EU's handelsforbindelser kræver harmoniske regionale forbindelser mellem Kina og dets nabolande, og at Kina på venskabelig vis kan eksistere side om side med alle de områder, der har haft et særligt forhold til Europa; understreger, at Kinas fulde overholdelse af tidligere internationale forpligtelser i området vil bane vejen for en korrekt gennemførelse af denne aftale; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes regeringer og parlamenter samt til Folkerepublikken Kinas regering og Den Nationale Folkekongres. |
| --- | --- |

19.

---

(1)  EUT C 407 af 4.11.2016, s. 18.

(2)  EUT C 433 af 23.12.2019, s. 103.

(3)  Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0297.

(4)  Kommissionens undersøgelse offentliggjort i april 2020, https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/da/IP_20_683

---

| 13.10.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 415/64 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 415/64

---

P9_TA(2020)0299

Det fælles merværdiafgiftssystem: identifikation af afgiftspligtige personer i Nordirland *

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 11. november 2020 om forslag til Rådets direktiv om ændring af direktiv 2006/112/EF om det fælles merværdiafgiftssystem for så vidt angår identifikation af afgiftspligtige personer i Nordirland (COM(2020)0360 — C9-0279/2020 — 2020/0165(CNS))

(Særlig lovgivningsprocedure — høring)

(2021/C 415/12)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (COM(2020)0360), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (COM(2020)0360),

| — | der henviser til artikel 113 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C9-0279/2020), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 113 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C9-0279/2020),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 82, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 82,

| — | der henviser til betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget (A9-0200/2020), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget (A9-0200/2020),

| 1. | godkender Kommissionens forslag; |
| --- | --- |

1.

| 2. | opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre den tekst, Parlamentet har godkendt, i væsentlig grad; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet, Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

4.

---

| 13.10.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 415/65 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 415/65

---

P9_TA(2020)0300

Indførelsen af kapacitetsgrænser for fiskeri efter torsk i den østlige del af Østersøen samt dataindsamling og kontrolforanstaltninger i Østersøen og endeligt ophør for fartøjer, der fisker efter torsk i den østlige del af Østersøen ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 11. november 2020 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EU) 2016/1139 for så vidt angår indførelsen af kapacitetsgrænser for fiskeri efter torsk i den østlige del af Østersøen samt dataindsamling og kontrolforanstaltninger i Østersøen og af forordning (EU) nr. 508/2014 for så vidt angår endeligt ophør for fartøjer, der fisker efter torsk i den østlige del af Østersøen (COM(2019)0564 — C9-0161/2019 — 2019/0246(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2021/C 415/13)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2019)0564), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2019)0564),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 43, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C9-0161/2019), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 43, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C9-0161/2019),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til udtalelse af 23. januar 2020 fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse af 23. januar 2020 fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),

| — | der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 74, stk. 4, og at Rådets repræsentant ved skrivelse af 30. september 2020 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 74, stk. 4, og at Rådets repræsentant ved skrivelse af 30. september 2020 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 59, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 59,

| — | der henviser til betænkning fra Fiskeriudvalget (A9-0093/2020), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Fiskeriudvalget (A9-0093/2020),

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling; |
| --- | --- |

1.

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen erstatter, i væsentlig grad ændrer eller agter i væsentlig grad at ændre sit forslag; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUT C 106 af 31.3.2020, s. 10.

---

P9_TC1-COD(2019)0246

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 11. november 2020 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2020/... om ændring af forordning (EU) 2016/1139, for så vidt angår fiskerikapacitetsreduktion i Østersøen og af forordning (EU) nr. 508/2014, for så vidt angår endeligt ophør med fiskeriaktiviteter for fartøjer, der fisker efter torsk i den østlige del af Østersøen, torsk i den vestlige del af Østersøen og sild i den vestlige del af Østersøen

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, forordning (EU) 2020/1781.)

---

| 13.10.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 415/66 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 415/66

---

P9_TA(2020)0301

Øget samarbejde mellem offentlige arbejdsformidlinger ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 11. november 2020 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om ændring af afgørelse nr. 573/2014/EU om øget samarbejde mellem offentlige arbejdsformidlinger (COM(2019)0620 — C9-0117/2019 — 2019/0188(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2021/C 415/14)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2019)0620), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2019)0620),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 149 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C9-0117/2019), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 149 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C9-0117/2019),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til udtalelse af 30. oktober 2019 (1) fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse af 30. oktober 2019 (1) fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg,

| — | efter høring af Regionsudvalget, |
| --- | --- |

—

efter høring af Regionsudvalget,

| — | der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 74, stk. 4, og at Rådets repræsentant ved skrivelse af 7. oktober 2020 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 74, stk. 4, og at Rådets repræsentant ved skrivelse af 7. oktober 2020 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 59, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 59,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender (A9-0128/2020), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender (A9-0128/2020),

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling; |
| --- | --- |

1.

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen erstatter, i væsentlig grad ændrer eller agter i væsentlig grad at ændre sit forslag; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

---

P9_TC1-COD(2019)0188

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 11. november 2020 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse (EU) 2020/... om ændring af afgørelse nr. 573/2014/EU om øget samarbejde mellem offentlige arbejdsformidlinger

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, afgørelse (EU) 2020/1782.)

---

Torsdag, den 12. november 2020

| 13.10.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 415/67 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 415/67

---

P9_TA(2020)0302

Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2021 — alle sektioner

Europa-Parlamentets beslutning af 12. november 2020 om Rådets holdning til forslag til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2021 (11072/1/2020 — C9-0314/2020 — 2020/1998(BUD))

(2021/C 415/15)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til artikel 314 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 314 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til artikel 106A i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 106A i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab,

| — | der henviser til Rådets afgørelse 2014/335/EU, Euratom af 26. maj 2014 om ordningen for Den Europæiske Unions egne indtægter (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets afgørelse 2014/335/EU, Euratom af 26. maj 2014 om ordningen for Den Europæiske Unions egne indtægter (1),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2018/1046 af 18. juli 2018 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget, om ændring af forordning (EU) nr. 1296/2013, (EU) nr. 1301/2013, (EU) nr. 1303/2013, (EU) nr. 1304/2013, (EU) nr. 1309/2013, (EU) nr. 1316/2013, (EU) nr. 223/2014, (EU) nr. 283/2014 og afgørelse nr. 541/2014/EU og om ophævelse af forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2018/1046 af 18. juli 2018 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget, om ændring af forordning (EU) nr. 1296/2013, (EU) nr. 1301/2013, (EU) nr. 1303/2013, (EU) nr. 1304/2013, (EU) nr. 1309/2013, (EU) nr. 1316/2013, (EU) nr. 223/2014, (EU) nr. 283/2014 og afgørelse nr. 541/2014/EU og om ophævelse af forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 (2),

| — | der henviser til Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 1311/2013 af 2. december 2013 om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme for årene 2014-2020 (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 1311/2013 af 2. december 2013 om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme for årene 2014-2020 (3),

| — | der henviser til Kommissionens ændrede forslag af 28. maj 2020 om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme for årene 2021-2027 (COM(2020)0443); |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens ændrede forslag af 28. maj 2020 om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme for årene 2021-2027 (COM(2020)0443);

| — | der henviser til den interinstitutionelle aftale af 2. december 2013 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin, om samarbejde på budgetområdet og om forsvarlig økonomisk forvaltning (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til den interinstitutionelle aftale af 2. december 2013 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin, om samarbejde på budgetområdet og om forsvarlig økonomisk forvaltning (4),

| — | der henviser til sin interimsbetænkning af 14. november 2018 om den flerårige finansielle ramme 2021-2027 — Parlamentets holdning med henblik på en aftale (5) og til sin beslutning af 23. juli 2020 om konklusionerne fra Det Europæiske Råds ekstraordinære møde den 17.-21. juli 2020, |
| --- | --- |

—

der henviser til sin interimsbetænkning af 14. november 2018 om den flerårige finansielle ramme 2021-2027 — Parlamentets holdning med henblik på en aftale (5) og til sin beslutning af 23. juli 2020 om konklusionerne fra Det Europæiske Råds ekstraordinære møde den 17.-21. juli 2020,

| — | der henviser til sin beslutning af 19. juni 2020 om de generelle retningslinjer for udarbejdelse af budgettet for 2021, Sektion III — Kommissionen (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 19. juni 2020 om de generelle retningslinjer for udarbejdelse af budgettet for 2021, Sektion III — Kommissionen (6),

| — | der henviser til sin beslutning af 14. maj 2020 om overslag over Europa-Parlamentets indtægter og udgifter for regnskabsåret 2021 (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 14. maj 2020 om overslag over Europa-Parlamentets indtægter og udgifter for regnskabsåret 2021 (7),

| — | der henviser til forslag til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2021, vedtaget af Kommissionen den 27. juli 2020 (COM(2020)0300) (»BF«), |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2021, vedtaget af Kommissionen den 27. juli 2020 (COM(2020)0300) (»BF«),

| — | der henviser til Rådets holdning til forslag til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2021, vedtaget af Rådet den 28. september 2020 og fremsendt til Europa-Parlamentet den 1. oktober 2020 (11072/1/2020 — C9-0314/2020), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets holdning til forslag til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2021, vedtaget af Rådet den 28. september 2020 og fremsendt til Europa-Parlamentet den 1. oktober 2020 (11072/1/2020 — C9-0314/2020),

| — | der henviser til sin lovgivningsmæssige beslutning af 16. september 2020 om udkast til Rådets afgørelse om ordningen for Den Europæiske Unions egne indtægter (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin lovgivningsmæssige beslutning af 16. september 2020 om udkast til Rådets afgørelse om ordningen for Den Europæiske Unions egne indtægter (8),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 94, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 94,

| — | der henviser til udtalelser fra de øvrige berørte udvalg, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelser fra de øvrige berørte udvalg,

| — | der henviser til betænkning fra Budgetudvalget (A9-0206/2020), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Budgetudvalget (A9-0206/2020),

Sektion III

Generel oversigt

| 1. | påpeger, at 2021 skulle være det første år i den nye flerårige finansielle ramme (FFR); beklager, at budgetproceduren for 2021 på grund af forsinkelserne i forhandlingerne om FFR/egne indtægter, som Parlamentet har været klar til at indlede lige siden november 2018, men som ikke kunne påbegyndes, før Det Europæiske Råd havde vedtaget sine konklusioner af 21. juli 2020, samt på grund af covid-19-udbruddet, indtil nu ikke har kunnet bygge på en solid og ambitiøs FFR-aftale; |
| --- | --- |

1.

| 2. | konstaterer, at Kommissionen har forelagt et budgetforslag (BF) for 2021, som er baseret på dens eget FFR-forslag, som blev ajourført i maj 2020, mens Rådet har begrænset sin behandling, med undtagelse af udgiftsområde 7, til en teknisk oversættelse af Det Europæiske Råds konklusioner i afventning af den ændringsskrivelse, som Kommissionen vil anvende til at ajourføre sit forslag, når der er indgået en politiske aftale om FFR/egne indtægter,; |
| --- | --- |

2.

| 3. | noterer sig Rådets holdning til BF, herunder den betydning, det tillægger ændringsskrivelsen; er enig med Rådet om ændringsskrivelsen, men ønsker i sin behandling at følge Parlamentets prioriteringer for FFR/egne indtægter og 2021-budgettet på en koordineret måde; bemærker, at denne tilgang også er motiveret af den begrænsede tid, der vil restere efter forelæggelsen af ændringsskrivelsen; |
| --- | --- |

3.

| 4. | minder om, at det i sin ovennævnte beslutning af 19. juni 2020 om de generelle retningslinjer for udarbejdelsen af budgettet for 2021 understregede, at det primære fokus i 2021-budgettet bør være at afbøde virkningerne af covid-19-udbruddet og støtte en genopretning, der bygger på den europæiske grønne pagt og den digitale omstilling, med henblik på at fremme en retfærdig, inkluderende og bæredygtig vækst, skabelse af kvalitetsjob og det langsigtede mål om socioøkonomisk konvergens; |
| --- | --- |

4.

| 5. | hilser EU-genopretningsplanen velkommen; insisterer imidlertid på nødvendigheden af at værne om budgetmyndighedens rolle med hensyn til at godkende eksterne formålsbestemte indtægter, navnlig i forbindelse med Next Generation EU-genopretningsinstrumentet (NGEU), under den årlige budgetprocedure; |
| --- | --- |

5.

| 6. | understreger på ny, at 2021-2027 målene for mainstreaming af klima og biodiversitet i FFR skal være mere ambitiøse end de udgiftsmål, det fastsatte i sin interimsbetænkning; sigter derfor mod at opnå et udgiftsniveau til biodiversitet på mindst 10 % og et udgiftsniveau til klimamainstreaming på mindst 30 % for 2021; gentager sit krav om et kønsmainstreamingskoncept, der samler kønsspecifikke oplysninger om mål, input, output, resultater, herunder finansieringsforpligtelser for ligestilling mellem kønnene og metoder til sporing og rapportering af udgifter til ligestilling; |
| --- | --- |

6.

| 7. | gentager sin opfordring til Kommissionen om at fastsætte klare støtteberettigelseskriterier for en ny, stringent og omfattende metodologi for udgifter til såvel klima som biodiversitet i form af rammeforordninger, der sikrer, at kun projekter, der opfylder de relevante tekniske screeningskriterier, der er udviklet i henhold til forordning (EU) 2020/852 (9), tages i betragtning, når de bidrager til disse udgiftsmål, sammen med de tilsvarende korrigerende foranstaltninger, hvor det er relevant, og den fulde gennemførelse af princippet om ikke at gøre nogen væsentlig skade, som er omhandlet i artikel 17 i forordning (EU) 2020/852 for at sikre, at Unionen opfylder sine forpligtelser i henhold til Parisaftalen, og dets opfordring til udfasning af indirekte subsidier til fossile brændstoffer og nedlæggelse af forbud mod direkte subsidier i hele Unionens budget; |
| --- | --- |

7.

| 8. | beslutter at forhøje budgetterne for de 15 flagskibsprogrammer, det identificerede i sin beslutning af 23. juli 2020 om konklusionerne fra det ekstraordinære møde i Det Europæiske Råd den 17.-21. juli 2020 (10), til niveauerne i FFR-interimsbetænkningen af 14. november 2018 (Horisont Europa, InvestEU, Erasmus+, den europæiske børnegaranti, Fonden for Retfærdig Omstilling, det digitale Europa, Connecting Europe-faciliteten, LIFE+, EU4health, Fonden for Integreret Grænseforvaltning, Et Kreativt Europa, programmet for rettigheder og værdier, Den Europæiske Forsvarsfond, instrumentet for naboskab, udviklingssamarbejde og internationalt samarbejde (NDIC) og humanitær bistand samt de relevante EU-agenturer og Den Europæiske Anklagemyndighed); beslutter yderligere at basere sin behandling på de FFR-lofter, som Kommissionen har foreslået i BF; mener, at enhver forhøjelse af bevillingerne til flagskibsprogrammerne bør ledsages af en tilsvarende forhøjelse af loftet for det relevante FFR-udgiftsområde; beslutter at forhøje bevillingerne til Parlamentets prioriteter, bl.a. på områderne klimaændringer, energi, digital og transportmæssig interkonnektivitet, rumfart, SMV'er, turisme, sikkerhed, migration, grundlæggende rettigheder og eksterne foranstaltninger; |
| --- | --- |

8.

| 9. | accepterer Rådets forhøjelser under udgiftsområde 1, 2a og 3 med undtagelse af de budgetposter, hvor det selv træffer beslutning om større bevillinger; accepterer yderligere at flytte resiliensklyngen fra udgiftsområde 5 til udgiftsområde 2b; |
| --- | --- |

9.

| 10. | bekræfter sine tidligere tilsagn om at gøre fuld brug af muligheden for at genbruge frigjorte bevillinger til forskning som fastsat i finansforordningens artikel 15, stk. 3; |
| --- | --- |

10.

| 11. | insisterer på, at der er behov for en mere detaljeret kontoplan, der kan sætte budgetmyndigheden i stand til fuldt ud at udøve sin rolle som beslutningstager i den årlige budgetprocedure og føre kontrol med gennemførelsen af budgettet under udgiftsområde 2b, 4 og 6; |
| --- | --- |

11.

| 12. | beslutter, at alle de budgetposter, der er nedskåret af Rådet, og som ikke er blevet styrket under dets behandling, som hovedregel skal føres tilbage til BF-niveauet med undtagelse af udgiftsområde 7; |
| --- | --- |

12.

| 13. | understreger vigtigheden af at sikre, at der afsættes tilstrækkelige finansielle midler og menneskelige ressourcer til EU-agenturer for at sætte dem i stand til at opfylde deres mandat, udføre deres opgaver og reagere optimalt på konsekvenserne af covid-19-udbruddet; understreger, at der er behov for en passende koordinering og synergi mellem agenturerne for at øge effektiviteten af deres arbejde, navnlig når der er sammenfald mellem de specifikke politiske mål, de arbejder henimod, for at muliggøre en retfærdig og effektiv anvendelse af offentlige midler; insisterer på nødvendigheden af, at Kommissionen sikrer en optimal personalefordeling blandt sine generaldirektorater i afspejling af presserende behov og langsigtede prioriteter i forbindelse med responsen på covid-19-krisen og den europæiske grønne pagt i særdeleshed; |
| --- | --- |

13.

| 14. | bemærker, at den ajourførte pragmatiske tidsplan for budgetproceduren ikke levner tid til at nå til enighed om et eventuelt andet budgetforslag; finder det derfor afgørende, at hele budgetforligsperioden udnyttes fuldt ud med henblik på at opnå en ambitiøs aftale; |
| --- | --- |

14.

| 15. | fastsætter de samlede bevillinger for 2021-budgettet (alle sektioner) til 181 762 377 716 EUR i forpligtelsesbevillinger, hvilket udgør en stigning på 15 016 195 740 EUR i forhold til BF; beslutter desuden at stille et beløb på 1 631 420 001 EUR i forpligtelsesbevillinger til rådighed som følge af frigørelser foretaget i henhold til finansforordningens artikel 15, stk. 3; gør dog opmærksom på, at dette niveau bør justeres efter offentliggørelsen af ændringsskrivelsen, og efterhånden som forhandlingerne og forligsprocessen skrider frem; |
| --- | --- |

15.

| 16. | påpeger, som det allerede gav udtryk for i sin ovennævnte lovgivningsmæssige beslutning af 16. september 2020, at de nye kategorier af egne indtægter bør indføres fra 2021, og at eventuelle overskydende beløb fra de nye egne indtægter i forhold til det niveau, som kræves for at dække NGEU's tilbagebetalingsforpligtelser i et givet år, bør forblive i Unionens budget som generelle indtægter, navnlig for at yde ekstra bidrag til Unionens 15 flagskibsprogrammer fra 2021 ledsaget af den tilsvarende forhøjelse af FFR-lofterne; |
| --- | --- |

16.

Udgiftsområde 1

| 17. | fremhæver, at Horisont Europa giver en meget stærk europæisk merværdi og er af stor betydning for vigtige områder af europæisk forskning, der er afgørende for at gøre den europæiske grønne pagt til en succes og bidrage til omstillingen til en klimaneutral økonomi og et klimaneutralt samfund inden 2050 og til at støtte den digitale omstilling, som er af vital betydning for Unionens fremtidige velstand; understreger endvidere, at covid-19-udbruddet har vist, at det er nødvendigt at investere i sundhedsforskning; foreslår derfor en betydelig forhøjelse af Horisont Europa i overensstemmelse med det samlede budget på 120 mia. EUR i FFR-perioden 2021-2027, som det længe har slået til lyd for; mener endvidere, at samtlige de bevillinger, der er frigjort i løbet af hele den nuværende FFR, i overensstemmelse med finansforordningens artikel 15, stk. 3, bør stilles til rådighed for den klimarelaterede og digitale omstilling og sundhedsforskningen; |
| --- | --- |

17.

| 18. | er overbevist om, at bekæmpelsen af kræft bør være en prioritet for Unionen, og at det er nødvendigt at gøre en væsentligt forstærket indsats på området; understreger, at kræftforskning er en vigtig søjle i denne kamp; betoner, at forskningen på dette område skal intensiveres uden forsinkelse; |
| --- | --- |

18.

| 19. | opfordrer til, at Unionens budget for 2021 sikrer, at InvestEU-programmet finansieres tilstrækkeligt og opfylder sine langsigtede mål og deltager i genopbygningen af Unionens langsigtede konkurrenceevne ved at give større investeringskapacitet til støtte for bæredygtig infrastruktur, forskning, innovation, digitalisering, SMV'er og sociale investeringer og dens nye kortfristede mål om at støtte en bæredygtig økonomisk genopretning gennem strategiske bæredygtige investeringer; konstaterer med dyb beklagelse, at Det Europæiske Råd har forkastet Kommissionens forslag om et solvensstøtteinstrument (SSI); støtter den linje, der er fastsat i Parlamentets forberedende arbejde vedrørende SSI om at overføre de bevillinger, der er afsat til SSI, til InvestEU-programmet til gavn for virksomheder, der er etableret i medlemsstaterne og opererer i Unionen; |
| --- | --- |

19.

| 20. | understreger Connecting Europe-facilitetens afgørende rolle med hensyn til at fremme udviklingen af et effektivt transeuropæisk net og sammenkobling på tværs af medlemsstaterne, navnlig de medlemsstater, der støtter en bæredygtig mobilitet hen over grænserne samt ændring af transportmiddelfordelingen, med det formål at reducere drivhusgasemissionerne med 60 % senest i 2030, støtte energi- og transportprojekter i omstillingen til en klimaneutral økonomi med forsyningssikkerhed under hensyntagen til den særlige situation for europæiske øsamfund og regioner i den yderste periferi, og med hensyn til at opfylde behovet for en digital omstilling, herunder opkvalificering og omskoling af arbejdstagere i Unionen; foreslår derfor væsentlige forhøjelser; |
| --- | --- |

20.

| 21. | understreger, at covid-19-krisen har vist digitaliseringens stigende betydning for økonomiens funktion i dagligdagen; anerkender betydningen af programmet for et digitalt Europa i udformningen af og støtten til den digitale omstilling; foreslår forhøjelser, der går videre end dem, det gav udtryk for i sin interimsbetænkning om FFR, for at tage hensyn til de behov, pandemien har blotlagt; |
| --- | --- |

21.

| 22. | påpeger den grundlæggende værdi af det europæiske rumprogram, navnlig bidraget fra Copernicus og Galileo til den europæiske grønne pagt, og anmoder derfor om målrettede forhøjelser for at sikre, at programmerne kan understøtte Unionens miljømål; understreger betydningen af den europæiske rumindustris uafhængighed i den globale konkurrence og fremhæver merværdien af disse programmer for jobvækst, konkurrenceevne og udvikling af SMV'er; |
| --- | --- |

22.

| 23. | mener endvidere, at det er nødvendigt at styrke flere vigtige prioriteter under udgiftsområdet; opfordrer bl.a. til en betydelig forhøjelse af det beløb, der er afsat til SMV-mål, som er en hjørnesten i Unionens økonomi og spiller en afgørende rolle med hensyn til at levere kvalitetsinvesteringer og jobskabelse i alle medlemsstater, også med henblik på at støtte og øge kvinders deltagelse i SMV'er og deres markedsadgang, styrker desuden de centrale programmer under »rum«-klyngen; minder om den vigtige rolle, som EU-agenturerne spiller med hensyn til at bidrage til at nå Unionens politiske mål; opfordrer derfor til en tilstrækkelig finansiering og bemanding af Den Europæiske Unions Agentur for Cybersikkerhed (ENISA), Den Europæiske Unions Jernbaneagentur (ERA), Den Europæiske Banktilsynsmyndighed (EBA), Den Europæiske Værdipapir- og Markedstilsynsmyndighed (ESMA), Den Europæiske Unions Rumprogram og Sammenslutningen af Europæiske Tilsynsmyndigheder inden for Elektronisk Kommunikation (BEREC) i overensstemmelse med deres opgaver og ansvarsområder; |
| --- | --- |

23.

| 24. | gentager sit krav om støtte til SMV'er, navnlig i turismesektoren, den kreative industri og transportsektoren, for at opbygge deres kapacitet til at overvinde følgerne af covid-19-udbruddet; gentager endvidere anmodningen fra Parlamentets interimsbetænkning fra 2018 om den flerårige finansielle ramme for 2021-2027 (11) om oprettelse af en ny specifik budgetpost med henblik på at tage hensyn til turismesektoren, som er af afgørende betydning for hele Unionens økonomi, konkurrenceevne, beskæftigelse (idet den sikrer 23 mio. direkte og indirekte job i Unionen, navnlig for unge) og sociale udvikling, er blevet særligt hårdt ramt af covid-19-krisen og oplever et hurtigt og kraftigt fald i efterspørgslen og en kraftig stigning i jobtabene, hvilket bringer mange europæiske SMV'er i fare; |
| --- | --- |

24.

| 25. | beklager, at Kommissionen ikke har stillet forslag om oprettelse af en særlig budgetpost for turisme i lyset af den nuværende situation; opfordrer til hurtig direkte og indirekte støtte til sektoren, navnlig til SMV'er; |
| --- | --- |

25.

| 26. | forhøjer derfor forpligtelsesbevillingerne under udgiftsområde 1 med 6 313 980 774 EUR i forhold til BF (med undtagelse af pilotprojekter og forberedende foranstaltninger), heraf 5 996 664 225 EUR til flagskibsprogrammer; stiller desuden et beløb på 1 631 420 001 EUR i forpligtelsesbevillinger til rådighed som følge af frigørelser i henhold til finansforordningens artikel 15, stk. 3 |
| --- | --- |

26.

Udgiftsområde 2a

| 27. | beslutter at overtage Rådets holdning vedrørende udgiftsområde 2a; |
| --- | --- |

27.

Udgiftsområde 2b

| 28. | understreger det presserende behov for at afsætte yderligere ressourcer til EU4Health-programmet, navnlig for at bidrage til at adressere de betydelige strukturelle behov, der har vist sig under covid-19-krisen, definere centrale indsatsområder såsom forbedring af de nationale sundhedssystemer og reduktion af uligheden på sundhedsområdet, sikre tilgængeligheden og betalbarheden af lægemidler og andre kriserelevante produkter. sikre fortsat og rettidig levering af tilgængelige og sikre tjenesteydelser på området seksuel og reproduktiv sundhed og rettigheder (SRSR) og styrke bl.a. Unionens bekæmpelse af kræft; |
| --- | --- |

28.

| 29. | understreger betydningen af Erasmus+ som et centralt flagskibsprogram og et af de mest vellykkede EU-programmer med strategiske investeringer i Unionens og dens borgeres fremtid; minder om, at utilstrækkelig finansiering til Erasmus+- programmet vil være en trussel mod den fortsatte skabelse af nye muligheder og forbedret beskæftigelsesegnethed for unge samt mod programmets evne til at nå de nye mål og til at løfte de udfordringer, der ligger i at blive mere inkluderende og økologisk; beslutter derfor at øge finansieringen af Erasmus+ væsentligt i overensstemmelse med sin holdning om en tredobling af dets budget; |
| --- | --- |

29.

| 30. | minder om, at den kulturelle og kreative sektor er blandt de hårdest ramte af covid-19-udbruddet, og opfordrer til et passende modsvar og en tilstrækkelig finansiering for at mindske sektorens omfattende tab som følge af den uforudsigelige lukning af spillesteder m.m. under covid-19-krisen; foreslår derfor en væsentlig forhøjelse af de respektive budgetposter for Et Kreativt Europa med henblik på at støtte de sektorer, der er ramt af krisen; |
| --- | --- |

30.

| 31. | insisterer på, at der er behov for større gennemsigtighed i tildelingen af midler til de forskellige programdele og underprogrammer under Erasmus+ ved at genopføre den tidligere kontoplan, og under programmet for borgere, ligestilling, rettigheder og værdier ved at oprette en ny budgetpost for indsatsområdet EU-værdier; gentager sin opfordring til Kommissionen om at øge gennemsigtigheden i anvendelsen af budgettet til multimedieaktiviteter, navnlig gennem en række nye budgetposter vedrørende aktiviteterne; |
| --- | --- |

31.

| 32. | beslutter at oprette en ny budgetpost 07 06 04 for »Beskyttelse og fremme af Unionens værdier« med henblik på at styrke finansieringen med fokus på beskyttelse og fremme af demokrati, retsstatsprincippet og grundlæggende rettigheder, herunder støtte til civilsamfundsorganisationers aktiviteter på området; |
| --- | --- |

32.

| 33. | tilslutter sig Kommissionens prognose om, at bekæmpelse af ekstrem fattigdom, og især børnefattigdom, vil blive endnu vigtigere i de kommende år i forbindelse med genopretningen efter covid-19-udbruddet; insisterer derfor på, at der oprettes en særskilt budgetpost under ESF+ for den europæiske børnegaranti med en bevilling på 1 mia. EUR for 2021; minder om betydningen af en tilstrækkelig Europæiske Fond for Bistand til de Socialt Dårligst Stillede (FEAD), navnlig i forbindelse med covid-19-udbruddet; |
| --- | --- |

33.

| 34. | påpeger, at covid-19-krisen i uforholdsmæssig grad rammer kvinder, grupper af mennesker, som systematisk udsættes for kønsbaseret forskelsbehandling og andre udsatte grupper, og opfordrer til en styrkelse af indsatsområdet beskæftigelse og social innovation for at støtte programmer og uddannelsestiltag, der har til formål at fremme deres deltagelse og tackle deres prekære stilling på arbejdsmarkedet; |
| --- | --- |

34.

| 35. | understreger den afgørende rolle, som programmet for borgere, lighed, rettigheder og værdier spiller for at beskytte og fremme de rettigheder og værdier, der er nedfældet i traktaterne og EU-chartret om grundlæggende rettigheder, og insisterer på, at det er nødvendigt med yderligere bevillinger til hver enkelt indsatsområde og navnlig til indsatsområdet Daphne til bekæmpelse af vold mod kvinder og indsatsområdet for fremme af borgernes engagement og deltagelse i Unionens liv; |
| --- | --- |

35.

| 36. | understreger betydningen af programmet for retlige anliggender med hensyn til at bidrage til den videre udvikling af et europæisk område med retfærdighed baseret på retsstatsprincippet, gensidig anerkendelse og gensidig tillid og beslutter at styrke dette program; |
| --- | --- |

36.

| 37. | opfordrer til at forhøje bevillingerne til klyngen kultur, kreativitet og inklusivt samfund for bedre at integrere kønsaspektet i de enkelte programmer samt for at støtte og fremme kønsstudier og -forskning i Unionen; |
| --- | --- |

37.

| 38. | finder det nødvendigt at forhøje bevillingerne til budgetposten vedrørende det tyrkisk-cypriotiske samfund med det formål resolut at bidrage til en fortsættelse og intensivering af arbejdet i Komitéen for Forsvundne Personer på Cypern og at støtte det fælles Tekniske Udvalg om Kulturarv og derved fremme tillid og forsoning mellem de to samfund; |
| --- | --- |

38.

| 39. | beklager dybt, at Kommissionen stadig ikke har reageret på Parlamentets anmodning om en omfattende revision af budgetposten »Multimedieaktiviteter«, navnlig hvad angår rammeaftalen med Euronews; beslutter at placere sin budgetbevilling i reserven, indtil Kommissionen har forholdt sig til de betænkeligheder, Revisionsretten har givet udtryk for; bemærker dog, at Revisionsretten ikke peger på nogen mangler i Euronews’ overholdelse af sine kontraktlige rapporteringsforpligtelser inden for den nuværende ramme; |
| --- | --- |

39.

| 40. | minder om den vigtige rolle, som spilles af de decentrale agenturer, der er aktive inden for dette udgiftsområde; kræver, at Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder (FRA) får tilstrækkelige finansielle og menneskelige ressourcer til at kunne udføre sine opgaver i lyset af de ekstra projekter, der er blevet identificeret gennem agenturets høring af interessenter; anmoder om, at Det Europæiske Institut for Ligestilling mellem Mænd og Kvinder (EIGE) og Den Europæiske Arbejdsmarkedsmyndighed (ELA) får tilstrækkelige budgetmidler i lyset af relevansen af deres opgaver samt af ELA's forventede rolle med hensyn til at sikre fair arbejdskraftmobilitet i forbindelse med covid-19-krisen; opfordrer endvidere til, at der afsættes tilstrækkeligt med bevillinger og personale til yderligere vigtige prioriterede arbejdsopgaver, som skal udføres af Den Europæiske Unions Agentur for Strafferetligt Samarbejde (Eurojust), Det Europæiske Center for Forebyggelse af og Kontrol med Sygdomme (ECDC) og Det Europæiske Lægemiddelagentur (EMA); |
| --- | --- |

40.

| 41. | beslutter at foretage en målrettet styrkelse af Den Europæiske Anklagemyndighed (EPPO) for at give organet mulighed for at påbegynde sine arbejdsopgaver hurtigst muligt og opfylde sit mandat i overensstemmelse med kravene hertil; mener, at dens karakter kræver en stærkere garanti for uafhængighed, og at dens budget derfor bør opføres under udgiftsområde 7, så den får karakter af uafhængig enhed i stedet for at blive sidestillet med et agentur; understreger, at oprettelsen af EPPO ikke må føre til en forringelse af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svigs (OLAF's) funktionsdygtighed; |
| --- | --- |

41.

| 42. | forkaster Kommissionens forslag om at sammenlægge forskellige budgetposter knyttet til arbejdsmarkeds- og socialpolitiske mål; mener, at særskilte budgetposter, som det var tilfældet tidligere, vil sikre den nødvendige gennemsigtighed og de nødvendige midler til hvert af disse centrale områder; |
| --- | --- |

42.

| 43. | beslutter at overføre budgetpost 06 04 01 (EU-genopretningsinstrumentet — betaling af periodisk kuponrente og indløsning på forfaldsdatoen) til titel 17, da alle finansieringsomkostninger i forbindelse med NGEU-relaterede udgifter bør bogføres ud over FFR-lofterne; |
| --- | --- |

43.

| 44. | forhøjer den samlede bevilling til udgiftsområde 2b med 5 894 270 074 EUR i forpligtelsesbevillinger i forhold til BF (med undtagelse af pilotprojekter og forberedende foranstaltninger), heraf 6 041 509 293 EUR til flagskibsprogrammer; |
| --- | --- |

44.

Udgiftsområde 3

| 45. | påpeger, at Det Europæiske Råd i sin holdning til det europæiske genopretningsinstrument ikke bibeholdt støtteniveauet for Fonden for Retfærdig Omstilling som foreslået af Kommissionen; udtrykker bekymring for, at disse nedskæringer i alvorlig grad vil undergrave genopretningsindsatsen; fastholder, at Fonden for Retfærdig Omstilling er en afgørende og uundværlig del af den europæiske grønne pagt; foreslår derfor en forhøjelse på 500 mio. EUR i forpligtelsesbevillinger til dette flagskibsprogram i 2021; |
| --- | --- |

45.

| 46. | afsætter i overensstemmelse med den overordnede prioritering af bekæmpelsen af klimaændringer og forebyggelsen af biodiversitetstab væsentligt forhøjede beløb til en værdi af 237 mio. EUR i forpligtelsesbevillinger til budgetposter vedrørende LIFE-programmet; påpeger, at denne forhøjelse har til formål at bidrage til hovedmålene, såsom bevarelse af natur og biodiversitet, den cirkulære økonomi og livskvalitet, modvirkning af og tilpasning til klimaforandringer samt omstillingen til ren energi; forventer, at Kommissionen sørger for den nødvendige absorptionskapacitet, så disse supplerende midler kan udnyttes effektivt; |
| --- | --- |

46.

| 47. | minder om, at en række landbrugssektorer er blevet hårdt ramt af covid-19-udbruddet, og støtter derfor en målrettet forøgelse af budgetposterne for markedsstøtteforanstaltninger under Den Europæiske Garantifond for Landbruget (EGFL), som har til formål at afbøde virkningerne af den krise, der er skabt af udbruddet, især for økologiske og små bedrifter; forventer, at ændringsskrivelsen vil tilpasse bevillingerne til EGFL yderligere under hensyntagen til de formålsbestemte indtægter, der forventes at være til rådighed i 2021, og andre parametre såsom covid-19-udbruddets indvirkning på landbrugssektoren; |
| --- | --- |

47.

| 48. | mener, at ingen bevillinger, navnlig fra den fælles landbrugspolitik, må anvendes til at støtte avl eller opdræt af tyre, der anvendes til tyrefægtningsaktiviteter, hvor tyren dræbes. |
| --- | --- |

48.

| 49. | fremhæver, at de særligt vanskelige socioøkonomiske forhold i regionerne i Unionens yderste periferi forværres yderligere af covid-19-krisen; foreslår på den baggrund en ekstra bevilling til budgetposten for POSEI-programmet med henblik på bevarelse af landbrugsaktiviteten og forsyningen med fødevarer og landbrugsprodukter i regionerne i den yderste periferi, som skal sikres tilstrækkelige midler; understreger endvidere betydningen af at tage hensyn til de særlige forhold og begrænsninger, der gør sig gældende for regionerne i den yderste periferi, ved udformningen af Unionens programmer og fonde i den flerårige finansielle ramme 2021-2027 og i NGEU. |
| --- | --- |

49.

| 50. | forhøjer bevillingen til Den Europæiske Hav- og Fiskerifond med 19,6 mio. EUR; anerkender, at 2021 bliver et vigtigt år for fiskerisektoren, som på en og samme gang vil skulle løfte udfordringerne i forbindelse med tilpasningen til målene for den europæiske grønne pagt og imødegå de risici, der er forbundet med covid-19-krisen og brexit; |
| --- | --- |

50.

| 51. | understreger betydningen af at sikre tilstrækkelige finansielle midler til indsamling, forvaltning, anvendelse og udveksling af data i fiskerisektoren; |
| --- | --- |

51.

| 52. | agter at støtte Det Europæiske Miljøagentur (EEA) med yderligere finansielle og menneskelige ressourcer i betragtning af, at agenturet forventes at spille en grundlæggende rolle som støtte for tiltag i forbindelse med den grønne pagt ved at overvåge og rapportere om Unionens biodiversitetsstrategi, cirkulære økonomi, tilpasning til klimaændringer og nulforureningsinitiativer; |
| --- | --- |

52.

| 53. | forhøjer den samlede bevilling til udgiftsområde 3 med 867 937 490 EUR i forpligtelsesbevillinger i forhold til BF (med undtagelse af pilotprojekter og forberedende foranstaltninger), heraf 739 100 000 EUR til flagskibsprogrammer; |
| --- | --- |

53.

Udgiftsområde 4

| 54. | øger bevillingerne til Parlamentets prioriteter på migrations- og grænseforvaltningsområdet, først og fremmest Fonden for Integreret Grænseforvaltning og Asyl- og Migrationsfonden; agter samtidig at øge den budgetmæssige gennemsigtighed ved at lade budgetstrukturen afspejle begge fondes specifikke målsætninger, således at budgetmyndigheden kan følge udgifterne nærmere; |
| --- | --- |

54.

| 55. | understreger, at det er af afgørende betydning at afsætte tilstrækkelige økonomiske og menneskelige ressourcer til alle de agenturer, der arbejder med migration, asyl og grænseforvaltning; anmoder om, at der stilles yderligere personaleressourcer til rådighed for Det Europæiske Asylstøttekontor (EASO), da dette vil være nødvendigt for, at agenturet kan implementere sine feltoperationer, uddannelsestiltag, analytiske aktiviteter og styringstiltag korrekt, samt for Den Europæiske Unions Agentur for den Operationelle Forvaltning af Store IT-Systemer inden for Området med Frihed, Sikkerhed og Retfærdighed (eu-Lisa); anmoder om yderligere finansielle og personalemæssige ressourcer til Det Europæiske Agentur for Grænse- og Kystbevogtning (Frontex); |
| --- | --- |

55.

| 56. | er dybt bekymret over det fortsatte tab af menneskeliv i Middelhavet; er af den opfattelse, at det er nødvendigt med en mere langsigtet strategi for så vidt angår eftersøgnings- og redningsoperationer (SAR), da SAR ikke udelukkende kan overlades til ikkestatslige aktører; mener, at Kommissionen bør fremsætte et lovgivningsforslag om oprettelse af en eftersøgnings- og redningsfond til støtte for SAR-missioner i Middelhavet; foreslår derfor, at der oprettes en ny budgetpost for denne fond for at tilskynde til at redde liv og for at udvise solidaritet mellem medlemsstaterne i forbindelse med gennemførelsen af SAR-operationer i overensstemmelse med folkeretten og de grundlæggende rettigheder, herunder retten til livet og princippet om nonrefoulement; |
| --- | --- |

56.

| 57. | forhøjer således bevillingen til udgiftsområde 4 med 710 251 000 EUR i forpligtelsesbevillinger i forhold ti BF-niveauet, heraf 500 251 000 EUR til flagskibsprogrammer; |
| --- | --- |

57.

Udgiftsområde 5

| 58. | understreger betydningen, at der sker fremskridt i udformningen af Unionens fælles sikkerheds- og forsvarspolitik; fremhæver vigtigheden af at styrke det europæiske samarbejde på forsvarsområdet, da dette ikke kun giver større tryghed for Europa og dets borgere, men også færre omkostninger; opfordrer til at øge bevillingen til Den Europæiske Forsvarsfond for fuldt ud at fremme en innovativ og konkurrencedygtig forsvarsindustriel base, der kan bidrage til at give Unionen en stærkt tiltrængt strategisk autonomi; |
| --- | --- |

58.

| 59. | opfordrer til at øge bevillingerne til militær mobilitet for at hjælpe medlemsstaterne med at handle hurtigere og mere effektivt; påpeger, at der er brug for tilstrækkelige midler til at støtte missioner og operationer under den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik, herunder gennem foranstaltninger såsom finansiering af transportinfrastruktur med dobbelt anvendelse og forenkling af diplomatisk clearing og toldregler; |
| --- | --- |

59.

| 60. | minder om den vigtige rolle, der spilles af de decentrale agenturer, der beskæftiger sig med sikkerhed og retshåndhævelse, navnlig Det Europæiske Overvågningscenter for Narkotika og Narkotikamisbrug (EMCDDA) og Den Europæiske Unions Agentur for Retshåndhævelsessamarbejde (Europol), og nødvendigheden af at sikre deres vigtige aktiviteter inden for bekæmpelse af terrorisme og organiseret kriminalitet, og foreslår derfor målrettede forhøjelser for at sætte dem i stand til at udføre deres opgaver korrekt; |
| --- | --- |

60.

| 61. | forhøjer den samlede bevilling til udgiftsområde 5 med 372 320 760 EUR i forpligtelsesbevillinger i forhold til BF (med undtagelse af pilotprojekter og forberedende foranstaltninger), heraf 312 829 132 EUR til flagskibsprogrammer; |
| --- | --- |

61.

Udgiftsområde 6

| 62. | understreger, at den eksterne dimension af Unionens budget på et tidspunkt, hvor de eksterne udfordringer og spørgsmål vedrørende internationale forbindelser får stigende betydning og dominerer international politik, skal være tilstrækkeligt finansieret og klædt på til at reagere omgående på eksisterende, nye og fremtidige udfordringer; bemærker, at størstedelen af udgifterne til foranstaltninger udadtil er koncentreret i NDICI, hvorom der stadig pågår interinstitutionelle lovgivningsmæssige forhandlinger; |
| --- | --- |

62.

| 63. | beklager, at den nye kontoplan for foranstaltninger udadtil, som Kommissionen har foreslået, er langt mindre detaljeret end den foregående, hvilket begrænser gennemsigtigheden, forudsigeligheden, ansvarligheden og kontrollen, ligesom det begrænser budgetmyndighedens mulighed for at træffe valg, der afspejler de politiske prioriteringer; insisterer følgelig på nødvendigheden af en mere differentieret budgetstruktur med særlige budgetposter for de vigtigste støttemodtagere, politikområder og subregioner for at øge budgettets klarhed og læsbarhed; foreslår derfor en ændret kontoplan for NDICI, der er tilpasset de nye instrumenter, samtidig med at detaljeringsgraden øges; |
| --- | --- |

63.

| 64. | opfordrer til øgede finansieringsniveauer for alle geografiske og tematiske programmer under NDICI i overensstemmelse med sin førstebehandlingsholdning om instrumentet; gentager sin holdning om, at de tematiske programmer inden for rammerne af NDICI bør styrkes for at gøre det muligt for Unionen at bevare sin stærke rolle på disse prioriterede områder; understreger, at dets holdning til tildelingerne til NDICI er fuldt ud på linje med de beløb, der er fastsat i Parlamentets førstebehandlingsholdning om NDICI; |
| --- | --- |

64.

| 65. | foreslår, at der oprettes en specifik budgetpost for »støtte til den politiske proces i Libyen« med det formål at bidrage til en fredelig løsning af konflikten i Libyen; |
| --- | --- |

65.

| 66. | påpeger, at der er vedvarende udfordringer i Unionens østlige og sydlige nabolande, og at det særlige budget herfor derfor bør styrkes, samt at det er vigtigt at give De Forenede Nationers Hjælpeorganisation for Palæstinaflygtninge i Mellemøsten en større finansiel støtte til at opfylde sit mandat i lyset af de voksende behov hos de palæstinensiske flygtninge og som en investering i stabilitet og udvikling i regionen; påpeger betydningen af at skabe stabile forbindelser og et stærkt samarbejde mellem Unionen og Afrika og anser det for hensigtsmæssigt, at tilstrækkelige finansielle midler afsættes til udviklingen af dette kontinent, hvilket bl.a. vil bidrage til at mindske de grundlæggende årsager til tvungen migration; |
| --- | --- |

66.

| 67. | understreger det presserende behov for at intensivere udviklingssamarbejdet om sundhed, programmer for fjernlæring og inkluderende læring af høj kvalitet og modvirkning af og tilpasning til klimaændringer samt om biodiversitet, ernæring, bæredygtigt landbrug og fødevaresikkerhed, eftersom covid-19-krisen forstærker tendensen i retning af stadig mere sult i verden; påpeger i den forbindelse, at støtte til institutionsopbygning og -styrkelse og til uddannelse for at udvide den kvalificerede arbejdsstyrke er af stor betydning; mener, at prioritetsområderne mennesker, kloden, velstand, fred og partnerskab har brug for et langt højere beløb end det, der er opført under budgetposten »globale udfordringer« i BF; |
| --- | --- |

67.

| 68. | understreger behovet for en meningsfuld økonomisk støtte til det vestlige Balkan med henblik på tiltrædelsesprocessen samt den lange række af udfordringer, som Unionen og kandidatlandene vil skulle tage op; anser det for vigtigt, at den nye kontoplan for IPA III-instrumentet har separate budgetposter for henholdsvis det vestlige Balkan og Tyrkiet i betragtning af den meget følsomme karakter af Unionens støtte til Tyrkiet; |
| --- | --- |

68.

| 69. | fordømmer Tyrkiets fortsatte krænkelser af folkeretten og EU-retten samt Unionens principper og værdier; kræver, at finansieringen af politiske reformer i Tyrkiet udelukkende anvendes til at fremme dialog og yde støtte til civilsamfundet, ikke-statslige aktører og mellemfolkelige kontakter, så længe landet ikke gør noget fremskridt med hensyn til demokrati, retsstatsprincippet og menneskerettighederne; fordømmer på det kraftigste Tyrkiets gentagne provokationer og krænkelser af den græske og cypriotiske suverænitet; |
| --- | --- |

69.

| 70. | insisterer, så meget desto mere i lyset af det aktuelle covid-19-klima og af Det Europæiske Råds uheldige beslutning om at droppe NGEU's eksterne søjle, på nødvendigheden af at øge bevillingen til kapitlet om humanitær bistand og på behovet for at sikre mod »crowding out« af den interne eller eksterne brug af solidaritets- og nødhjælpsreserven; understreger nødvendigheden af at sikre den fortsatte finansiering af Det Frivillige Europæiske Korps for Humanitær Bistand i tilfælde af, at de igangværende forhandlinger om programmet for Det Europæiske Solidaritetskorps kommer ind i et dødvande; |
| --- | --- |

70.

| 71. | opfordrer i lyset af den seneste tids bekymrende udvikling i Hviderusland til, at Unionen yder støtte via sin Udenrigstjeneste og sin højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik (HR/NF) samt ved at oprette en ny særlig repræsentant for Hviderusland for at støtte processen for en fredelig magtoverdragelse i overensstemmelse med en FN- eller alternativt OSCE-ledet dialog baseret på beskyttelse af menneskerettighederne og det hviderussiske folks vilje; |
| --- | --- |

71.

| 72. | fremhæver i lyset af cybersikkerhedsrelaterede trusler og spredningen af falske nyheder behovet for, at Unionens budget i højere grad adresserer og reagerer på disse spørgsmål på horisontalt plan, både i hovedsædet og i Unionens delegationer rundt omkring i verden; anser det derfor for nødvendigt at styrke de linjer, der er afsat til strategisk kommunikation med henblik på eksterne foranstaltninger; |
| --- | --- |

72.

| 73. | forhøjer den samlede bevilling til udgiftsområde 5 med 698 781 256 EUR i forpligtelsesbevillinger i forhold til BF (med undtagelse af pilotprojekter og forberedende foranstaltninger), heraf 583 041 792 EUR til flagskibsprogrammer; |
| --- | --- |

73.

Udgiftsområde 7

| 74. | beslutter for nuværende ikke at genopføre de beløb, Rådet har nedskåret udgiftsområde 7 med; |
| --- | --- |

74.

| 75. | beklager dybt, at Kommissionen stadig ikke har reageret på Parlamentets anmodning om fuld adgang til kontrakter og oplysninger om aftalen vedrørende covid-19-vacciner, der er omfattet af forslag til ændringsbudget nr. 8/2020; kræver, at Kommissionen giver budgetmyndigheden adgang til aftalen vedrørende covid-19-vacciner inden udgangen af 2020; |
| --- | --- |

75.

Pilotprojekter og forberedende foranstaltninger (PP'er og FF'er)

| 76. | minder om vigtigheden af pilotprojekter og forberedende foranstaltninger (PP'er og FF'er) som redskaber til fastlæggelse af politiske prioriteringer og til lancering af nye initiativer, som har potentiale til at blive faste EU-aktiviteter og -programmer; vedtager efter at have foretaget en omhyggelig analyse af alle forelagte forslag en afbalanceret pakke af pilotprojekter og forberedende foranstaltninger, der afspejler Parlamentets politiske prioriteter; opfordrer Kommissionen til hurtigt at implementere pilotprojekter og forberedende foranstaltninger i tæt samarbejde med medlemmer og give feedback om deres performance og resultater på lokalt plan; |
| --- | --- |

76.

Betalinger

| 77. | understreger, at det er nødvendigt at tilvejebringe et tilstrækkeligt niveau af betalingsbevillinger i 2021-budgettet, som tager hensyn til omfanget af uindfriede forpligtelser ved udgangen af 2020, for at undgå akkumulering af ubetalte betalingsanmodninger fra FFR 2014-2020 og for at finansiere fremrykningen af udgifter relateret til covid-19-krisen; bemærker, at de fleste af de relevante betalinger vil blive afregnet i 2021 og 2022 på grund af forsinkelser i gennemførelsen af programmeringsperioden 2014-2020; understreger den øgede nøjagtighed af medlemsstaternes overslag, som der skal tages fuldt hensyn til i 2021-budgettet; fremhæver derfor, at der er behov for en troværdig betalingsplan for hele FFR 2021-2027, som sørger for tilstrækkelige betalinger i periodens første år med mulighed for at fremføre uudnyttede betalinger til de kommende år ved hjælp af særlige instrumenter ud over FFR-betalingslofterne; |
| --- | --- |

77.

| 78. | påpeger, at der er vedtaget flere lovgivningsmæssige foranstaltninger i løbet af 2020 med sigte på at lette optagelsen, mindske bureaukratiet og fremskynde den faktiske udbetaling af midler under flere programmer med henblik på at skabe cashflow og likviditet i en alvorlig økonomisk krisesituation; mener, at denne tilgang i alvorlig og urimelig grad vil blive undergravet, hvis den ikke underbygges af et tilstrækkeligt niveau af betalingsbevillinger i 2021; opfordrer derfor til, at der stilles tilstrækkelige midler til rådighed fra og med vedtagelsen af 2021-budgettet; forpligter sig til at træffe alle nødvendige foranstaltninger for at tilpasse betalingsbevillingerne under gennemførelsen i løbet af 2021; |
| --- | --- |

78.

| 79. | gentager Parlamentets holdning af 4. april 2019 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om beskyttelse af Unionens budget i tilfælde af generaliserede mangler i medlemsstaterne for så vidt angår retsstatsprincippet (12); understreger betydningen af at have en mekanisme til at beskytte Unionens budget, når der er en systemisk trussel mod værdier, der er nedfældet i artikel 2, i Traktaten om Den Europæiske Union, og når Unionens finansielle interesser er på spil; fremhæver, at Parlamentet ikke vil acceptere en aftale om en mekanisme, der ikke beskytter Unionens budget mod generelle mangler i overholdelsen af retsstatsprincippet; |
| --- | --- |

79.

Øvrige sektioner

Sektion I — Europa-Parlamentet

| 80. | udtrykker sin overraskelse og dybe bekymring over Kommissionens foreslåede nedskæringer i Parlamentets budget, som endnu en gang bryder med traditionen for godt samarbejde mellem de to institutioner; genopfører de bevillinger, som fastsattes i overslagene på grundlag af en omhyggelig og ansvarlig analyse af Parlamentets behov for 2021 og blev vedtaget ved ovennævnte beslutning på plenarmødet den 14. maj 2020 med et stort flertal; og tilpasser dem i forbindelse med genopførelsen for at tage hensyn til nedsættelsen af fem nye parlamentariske udvalg; understreger, at 2021-budgettet i løbet af 2021 muligvis skal tilpasses for at tage hensyn til udviklingen i covid-19-krisen; |
| --- | --- |

80.

| 81. | noterer sig de igangværende forhandlinger om den nye flerårige finansielle ramme 2021-2027 og usikkerheden med hensyn til finansieringsniveauet for det nye udgiftsområde 7 — Europæisk offentlig forvaltning; understreger, at Parlamentet har opfyldt målet om en personalenedskæring på 5 % og faktisk har gennemført en samlet nedskæring på 6 %; understreger, at Parlamentet siden Lissabontraktatens vedtagelse har skullet håndtere en øget arbejdsmængde; bemærker, at der i den sidste valgperiode blev opnået synergier og foretaget omprioriteringer; fremhæver, at Parlamentets funktion afhænger af, at det kan opfylde sine politiske, lovgivningsmæssige og administrative opgaver, hvilket kræver et passende personaleniveau; er dybt bekymret over den alvorlige og strukturelle underbemanding i mange udvalgssekretariater, hvilket står i kontrast til den væsentlige stigning i deres arbejdsbyrde, og opfordrer Præsidiet og generalsekretæren til hurtigst muligt at finde løsninger, der kan sikre et tilstrækkeligt personale til udvalgenes sekretariater; |
| --- | --- |

81.

| 82. | gentager sine prioriteringer for det kommende regnskabsår, nemlig at fokusere Parlamentets budget på dets kernefunktioner som lovgiver, som en del af budgetmyndigheden, som repræsentant for borgerne og som kontrolinstans i forhold til de øvrige institutioners aktiviteter, samt at stille ressourcer til rådighed for prioriterede projekter vedrørende dialogen med borgerne, et grønt Parlament, der fremmer ressourcebesparelser, et tilgængeligt Parlament, der fuldt ud respekterer kønsaspektet, bygningssikkerhed, cybersikkerhed og IT-udvikling samt flerårige byggeprojekter; |
| --- | --- |

82.

| 83. | I overensstemmelse med de overslag, som Parlamentet har vedtaget:






  a) | påskønner de foranstaltninger, som Parlamentet har truffet med hensyn til covid-19-udbruddet, herunder nye midlertidige arbejdsmetoder og oprettelse af et covid-19-screeningscenter for medlemmer og personale; gentager sin anmodning til generalsekretæren om at evaluere de finansielle konsekvenser af disse foranstaltninger for Parlamentets budgetter for 2020 og 2021 og forelægge det for Parlamentets Budgetudvalg i november 2020 opfordrer generalsekretæren til at udarbejde detaljerede retningslinjer for et bedre beredskab mod enhver fremtidig force majeure-hændelse, således at Parlamentet fortsat kan opfylde sine lovgivningsmæssige forpligtelser, selv om dets normale drift ikke kan opretholdes; |
| --- | --- | --- |

83.

a)

påskønner de foranstaltninger, som Parlamentet har truffet med hensyn til covid-19-udbruddet, herunder nye midlertidige arbejdsmetoder og oprettelse af et covid-19-screeningscenter for medlemmer og personale; gentager sin anmodning til generalsekretæren om at evaluere de finansielle konsekvenser af disse foranstaltninger for Parlamentets budgetter for 2020 og 2021 og forelægge det for Parlamentets Budgetudvalg i november 2020 opfordrer generalsekretæren til at udarbejde detaljerede retningslinjer for et bedre beredskab mod enhver fremtidig force majeure-hændelse, således at Parlamentet fortsat kan opfylde sine lovgivningsmæssige forpligtelser, selv om dets normale drift ikke kan opretholdes;

| b) | gentager sin opfordring til Præsidiet om at fremlægge en detaljeret køreplan for opfyldelse af de ambitiøse miljømål og reduktion af dets CO2-fodaftryk, jf. Præsidiets afgørelse af 16. december 2019, og om at forelægge en årlig gennemgang af resultaterne for Parlamentets Budgetudvalg; |
| --- | --- |

b)

gentager sin opfordring til Præsidiet om at fremlægge en detaljeret køreplan for opfyldelse af de ambitiøse miljømål og reduktion af dets CO2-fodaftryk, jf. Præsidiets afgørelse af 16. december 2019, og om at forelægge en årlig gennemgang af resultaterne for Parlamentets Budgetudvalg;

| c) | minder om sin anmodning om at bringe de godtgørelser, som akkrediterede parlamentariske assistenter (APA'er) oppebærer i forbindelse med tjenesterejser mellem Parlamentets tre arbejdssteder, på niveau med godtgørelserne for tjenestemænd og øvrige ansatte; opfordrer på ny til, at der foretages en revision af gennemførelsesbestemmelserne om delegationernes virksomhed og rejser uden for Unionen for at undersøge muligheden for, at APA'er på visse betingelser kan ledsage medlemmer på officielle EP-delegationsrejser og -missioner; |
| --- | --- |

c)

minder om sin anmodning om at bringe de godtgørelser, som akkrediterede parlamentariske assistenter (APA'er) oppebærer i forbindelse med tjenesterejser mellem Parlamentets tre arbejdssteder, på niveau med godtgørelserne for tjenestemænd og øvrige ansatte; opfordrer på ny til, at der foretages en revision af gennemførelsesbestemmelserne om delegationernes virksomhed og rejser uden for Unionen for at undersøge muligheden for, at APA'er på visse betingelser kan ledsage medlemmer på officielle EP-delegationsrejser og -missioner;

| d) | gentager sin anmodning til Præsidiet om at indføre fuld fleksibilitet for medlemmer med hensyn til tilstedeværelse i grønne uger; |
| --- | --- |

d)

gentager sin anmodning til Præsidiet om at indføre fuld fleksibilitet for medlemmer med hensyn til tilstedeværelse i grønne uger;

| e) | understreger nødvendigheden af, at Parlamentets Budgetudvalg modtager alle relevante oplysninger vedrørende Parlamentets budget på en rettidig og forståelig måde for at kunne træffe informerede beslutninger; gentager på det kraftigste sine anmodninger om:






  — | en detaljeret analyse af og begrundelse for omkostninger og besparelser i forbindelse med Det Forenede Kongeriges udtræden af Unionen og om, at de nøjagtige tal meddeles til Parlamentets Budgetudvalg i november 2020 |
| --- | --- | --- |

e)

understreger nødvendigheden af, at Parlamentets Budgetudvalg modtager alle relevante oplysninger vedrørende Parlamentets budget på en rettidig og forståelig måde for at kunne træffe informerede beslutninger; gentager på det kraftigste sine anmodninger om:

—

en detaljeret analyse af og begrundelse for omkostninger og besparelser i forbindelse med Det Forenede Kongeriges udtræden af Unionen og om, at de nøjagtige tal meddeles til Parlamentets Budgetudvalg i november 2020

| — | en detaljeret oversigt over udgifterne til etablering af de nye Europa Experience-centre for 2021 under hensyntagen til de potentielle konsekvenser af covid-19-udbruddet for lokale markedsundersøgelser og ibrugtagningen af Europa Experience-centrene |
| --- | --- |

—

en detaljeret oversigt over udgifterne til etablering af de nye Europa Experience-centre for 2021 under hensyntagen til de potentielle konsekvenser af covid-19-udbruddet for lokale markedsundersøgelser og ibrugtagningen af Europa Experience-centrene

| — | en detaljeret oversigt over udgifterne til den nye besøgsstrategi og den fireårige informationskampagne samt en grundig evaluering af kommunikationskampagnen forud for og under valget til Europa-Parlamentet i 2019: er af den opfattelse, at enhver ny kommunikationsforanstaltning bør baseres på en objektiv og faktuel analyse af denne evaluering |
| --- | --- |

—

en detaljeret oversigt over udgifterne til den nye besøgsstrategi og den fireårige informationskampagne samt en grundig evaluering af kommunikationskampagnen forud for og under valget til Europa-Parlamentet i 2019: er af den opfattelse, at enhver ny kommunikationsforanstaltning bør baseres på en objektiv og faktuel analyse af denne evaluering

| — | en detaljeret og grundig analyse af repræsentationsomkostningerne i forbindelse med diplomatisk tilstedeværelse uden for Unionens grænser i Indonesien (Jakarta), Etiopien (Addis Abeba) og De Forenede Stater (New York) |
| --- | --- |

—

en detaljeret og grundig analyse af repræsentationsomkostningerne i forbindelse med diplomatisk tilstedeværelse uden for Unionens grænser i Indonesien (Jakarta), Etiopien (Addis Abeba) og De Forenede Stater (New York)

| — | yderligere oplysninger om udgifterne til projektstyring i forbindelse med opførelsen af vestfløjen til Konrad Adenauer-bygningen |
| --- | --- |

—

yderligere oplysninger om udgifterne til projektstyring i forbindelse med opførelsen af vestfløjen til Konrad Adenauer-bygningen

| — | en oversigt over alle andre bygninger, der i øjeblikket lejes af Parlamentet på de tre arbejdssteder, og som fortsat vil være besat i 2021, samt en detaljeret fremskrivning af energiomkostningerne; opfordrer i denne forbindelse til grønne energibesparelser |
| --- | --- |

—

en oversigt over alle andre bygninger, der i øjeblikket lejes af Parlamentet på de tre arbejdssteder, og som fortsat vil være besat i 2021, samt en detaljeret fremskrivning af energiomkostningerne; opfordrer i denne forbindelse til grønne energibesparelser

| — | en analyse af konsekvenserne for de menneskelige ressourcer, navnlig for oversættere og tolke i Generaldirektoratet for Oversættelse, i tilfælde af ibrugtagning af en applikation, der automatisk kan transskribere og oversætte flersprogede parlamentsdebatter i realtid |
| --- | --- |

—

en analyse af konsekvenserne for de menneskelige ressourcer, navnlig for oversættere og tolke i Generaldirektoratet for Oversættelse, i tilfælde af ibrugtagning af en applikation, der automatisk kan transskribere og oversætte flersprogede parlamentsdebatter i realtid

| — | en gennemsigtig beslutningsproces inden for bygningspolitikken; |
| --- | --- |

—

en gennemsigtig beslutningsproces inden for bygningspolitikken;

| f) | opfordrer Præsidiet til at offentliggøre sin afgørelse om fremtiden for Spaak-Bygningen i Bruxelles og fremlægge en detaljeret oversigt over omkostningerne, når den arkitektkonkurrence, som Parlamentet udskrev i 2020 med henblik på renovering og/eller udskiftning af bygningen, er afsluttet; minder om, at 2021-budgettet omfatter poster for forberedelse af arbejdet i Spaak-Bygningen; |
| --- | --- |

f)

opfordrer Præsidiet til at offentliggøre sin afgørelse om fremtiden for Spaak-Bygningen i Bruxelles og fremlægge en detaljeret oversigt over omkostningerne, når den arkitektkonkurrence, som Parlamentet udskrev i 2020 med henblik på renovering og/eller udskiftning af bygningen, er afsluttet; minder om, at 2021-budgettet omfatter poster for forberedelse af arbejdet i Spaak-Bygningen;

| g) | minder om henstillingerne i Parlamentets beslutninger af 26. oktober 2017 (13), 11. september 2018 (14) og af 15. januar 2019 (15) om bekæmpelse af sexchikane og misbrug i Unionen samt om foranstaltninger til forebyggelse og bekæmpelse af mobning og seksuel chikane; anerkender de foranstaltninger, som generalsekretæren har truffet for at forebygge og bekæmpe sådanne fænomener; kræver, at generalsekretæren fremlægger alle oplysninger om programmet for den nærmeste fremtid; anmoder generalsekretæren om at fremlægge en vurdering af de nye procedurer for chikanesager, inden han forelægger overslagene for 2022 for Præsidiet; mener, at personalet såvel som medlemmerne bør opfordres til at deltage i kurser for at minimere forekomsten af sådanne hændelser i Parlamentet; |
| --- | --- |

g)

minder om henstillingerne i Parlamentets beslutninger af 26. oktober 2017 (13), 11. september 2018 (14) og af 15. januar 2019 (15) om bekæmpelse af sexchikane og misbrug i Unionen samt om foranstaltninger til forebyggelse og bekæmpelse af mobning og seksuel chikane; anerkender de foranstaltninger, som generalsekretæren har truffet for at forebygge og bekæmpe sådanne fænomener; kræver, at generalsekretæren fremlægger alle oplysninger om programmet for den nærmeste fremtid; anmoder generalsekretæren om at fremlægge en vurdering af de nye procedurer for chikanesager, inden han forelægger overslagene for 2022 for Præsidiet; mener, at personalet såvel som medlemmerne bør opfordres til at deltage i kurser for at minimere forekomsten af sådanne hændelser i Parlamentet;

| h) | minder om anmodningen fra Præsidiet til generalsekretæren om så hurtigt som muligt at undersøge mulighederne for at sikre en bæredygtig finansiering af den frivillige pensionsfond; |
| --- | --- |

h)

minder om anmodningen fra Præsidiet til generalsekretæren om så hurtigt som muligt at undersøge mulighederne for at sikre en bæredygtig finansiering af den frivillige pensionsfond;

| i) | minder om sin anmodning til generalsekretæren om at kontrollere, at de højeste arbejdsretlige standarder overholdes af eksterne kontrahenter for så vidt angår rengøringspersonalet i Parlamentet samt personalet i selvbetjeningsrestauranterne, navnlig hvad angår psykisk pres og arbejdsvilkår som følge af covid-19-krisen; |
| --- | --- |

i)

minder om sin anmodning til generalsekretæren om at kontrollere, at de højeste arbejdsretlige standarder overholdes af eksterne kontrahenter for så vidt angår rengøringspersonalet i Parlamentet samt personalet i selvbetjeningsrestauranterne, navnlig hvad angår psykisk pres og arbejdsvilkår som følge af covid-19-krisen;

Øvrige sektioner (Sektion IV-X)

| 84. | bemærker, at budgetforslaget i det væsentlige afspejler de forskellige institutioners budgetoverslag, som er omfattet af de øvrige sektioner i budgettet, og derfor med visse undtagelser svarer til disses finansielle behov; mener, at de horisontale og systematiske nedskæringer, som Rådet har foreslået, derfor vil have en skadelig virkning på de berørte institutioners funktionsdygtighed og dermed på det afgørende bidrag, de yder til Unionens virke; foreslår, at niveauet fra BF genoprettes i næsten alle tilfælde, herunder med hensyn til stillingsfortegnelserne for Domstolen, Det Økonomiske og Sociale Udvalg, Regionsudvalget, Ombudsmanden og Tjenesten for EU's Optræden Udadtil; ændrer i overensstemmelse med gentlemanaftalen ikke resultatet af Rådets behandling for så vidt angår Rådet og Det Europæiske Råd; |
| --- | --- |

84.

| 85. | mener, at det i et begrænset antal tilfælde og under hensyntagen til institutionernes overslag er nødvendigt at forhøje bevillingerne i forhold til BF; foreslår derfor:






  a) | for så vidt angår Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget, at forhøje bevillingerne i forhold til BF for nogle få budgetposter for at opretholde et bevillingsniveau, der svarer til deres overslag; |
| --- | --- | --- |

85.

a)

for så vidt angår Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget, at forhøje bevillingerne i forhold til BF for nogle få budgetposter for at opretholde et bevillingsniveau, der svarer til deres overslag;

| b) | for så vidt angår Tjenesten for EU's Optræden Udadtil, at afsætte øgede bevillinger i forhold til BF for budgetpost 2214 »Strategisk kommunikationskapacitet« og budgetpost 3001 »Eksternt personale og eksterne ydelser«; |
| --- | --- |

b)

for så vidt angår Tjenesten for EU's Optræden Udadtil, at afsætte øgede bevillinger i forhold til BF for budgetpost 2214 »Strategisk kommunikationskapacitet« og budgetpost 3001 »Eksternt personale og eksterne ydelser«;

o

o o

| 86. | pålægger sin formand at sende denne beslutning, ledsaget af ændringerne til budgetforslaget, til Rådet, Kommissionen, de øvrige institutioner og de berørte organer samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

86.

---

(1)  EUT L 168 af 7.6.2014, s. 105.

(2)  EUT L 193 af 30.7.2018, s. 1.

(3)  EUT L 347 af 20.12.2013, s. 884.

(4)  EUT C 373 af 20.12.2013, s. 1.

(5)  Vedtagne tekster, P8_TA(2018)0449.

(6)  Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0166.

(7)  Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0123.

(8)  Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0220.

(9)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2020/852 af 18. juni 2020 om fastlæggelse af en ramme til fremme af bæredygtige investeringer og om ændring af forordning (EU) 2019/2088 (EUT L 198 af 22.6.2020, s. 13).

(10)  Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0206.

(11)  Vedtagne tekster, P8_TA(2018)0449.

(12)  Vedtagne tekster, P9_TA(2019)0349.

(13)  Vedtagne tekster, P8_TA(2017)0417.

(14)  Vedtagne tekster, P8_TA(2018)0331.

(15)  Vedtagne tekster, P8_TA(2019)0010.

---

| 13.10.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 415/80 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 415/80

---

P9_TA(2020)0303

Partnerskabsaftalen om bæredygtigt fiskeri mellem EU og Seychellerne og dens gennemførelse. Protokol (2020-2026) (Beslutning)

Europa-Parlamentets ikke-lovgivningsmæssige beslutning af 12. november 2020 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse på Den Europæiske Unions vegne af partnerskabsaftalen om bæredygtigt fiskeri mellem Den Europæiske Union og Republikken Seychellerne og den tilhørende gennemførelsesprotokol (2020-2026) (05243/2020 — C9-0073/2020 — 2020/0002M(NLE))

(2021/C 415/16)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til udkast til Rådets afgørelse (05243/2020), |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til Rådets afgørelse (05243/2020),

| — | der henviser til partnerskabsaftalen om bæredygtigt fiskeri mellem Den Europæiske Union og Republikken Seychellerne (05246/2020), |
| --- | --- |

—

der henviser til partnerskabsaftalen om bæredygtigt fiskeri mellem Den Europæiske Union og Republikken Seychellerne (05246/2020),

| — | der henviser til protokollen om gennemførelsen af partnerskabsaftalen om bæredygtigt fiskeri mellem Den Europæiske Union og Republikken Seychellerne (2020-2026), |
| --- | --- |

—

der henviser til protokollen om gennemførelsen af partnerskabsaftalen om bæredygtigt fiskeri mellem Den Europæiske Union og Republikken Seychellerne (2020-2026),

| — | der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 43, og artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra a), nr. v), og artikel 218, stk. 7, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) (C9-0073/2020), |
| --- | --- |

—

der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 43, og artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra a), nr. v), og artikel 218, stk. 7, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) (C9-0073/2020),

| — | der henviser til sin lovgivningsmæssige beslutning af 11. november 2020 (1) om udkastet til Rådets afgørelse, |
| --- | --- |

—

der henviser til sin lovgivningsmæssige beslutning af 11. november 2020 (1) om udkastet til Rådets afgørelse,

| — | der henviser til artikel 208 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) om udviklingsvenlig politikkohærens, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 208 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) om udviklingsvenlig politikkohærens,

| — | der henviser til artikel 31, stk. 4, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1380/2013 af 11. december 2013 om den fælles fiskeripolitik (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 31, stk. 4, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1380/2013 af 11. december 2013 om den fælles fiskeripolitik (2),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets beslutning af 12. april 2016 om fælles regler for gennemførelsen af den fælles fiskeripolitiks eksterne dimension, herunder fiskeriaftaler (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets beslutning af 12. april 2016 om fælles regler for gennemførelsen af den fælles fiskeripolitiks eksterne dimension, herunder fiskeriaftaler (3),

| — | der henviser til rapport af 29. april 2019 med titlen »Ex-post and Ex-ante evaluation study of the Sustainable Fisheries Partnership Agreement between the European Union and the Republic of Seychelles and of its Implementing Protocol« (Efterfølgende og forudgående evaluering af partnerskabsaftalen om bæredygtigt fiskeri mellem Den Europæiske Union og Republikken Seychellerne og den tilhørende gennemførelsesprotokol), |
| --- | --- |

—

der henviser til rapport af 29. april 2019 med titlen »Ex-post and Ex-ante evaluation study of the Sustainable Fisheries Partnership Agreement between the European Union and the Republic of Seychelles and of its Implementing Protocol« (Efterfølgende og forudgående evaluering af partnerskabsaftalen om bæredygtigt fiskeri mellem Den Europæiske Union og Republikken Seychellerne og den tilhørende gennemførelsesprotokol),

| — | der henviser til Seychellernes strategiske og politiske ramme og køreplan for blå økonomi: en kurs for fremtiden (2018-2030), |
| --- | --- |

—

der henviser til Seychellernes strategiske og politiske ramme og køreplan for blå økonomi: en kurs for fremtiden (2018-2030),

| — | der henviser til rapporten fra det 18. møde i det videnskabelige udvalg for Kommissionen for Tunfisk i Det Indiske Ocean (IOTC) fra november 2015, navnlig dets henstilling vedrørende gulfinnet tun, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten fra det 18. møde i det videnskabelige udvalg for Kommissionen for Tunfisk i Det Indiske Ocean (IOTC) fra november 2015, navnlig dets henstilling vedrørende gulfinnet tun,

| — | der henviser til rapporten fra det 21. møde i IOTC's videnskabelige udvalg fra december 2018, navnlig dets vurdering af bestandene i Det Indiske Ocean, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten fra det 21. møde i IOTC's videnskabelige udvalg fra december 2018, navnlig dets vurdering af bestandene i Det Indiske Ocean,

| — | der henviser til rapport fra det 21. møde i IOTC's arbejdsgruppe om tropiske tunfisk, som blev afholdt i Donostia-San Sebastian, Spanien, den 21.-26. oktober 2019, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapport fra det 21. møde i IOTC's arbejdsgruppe om tropiske tunfisk, som blev afholdt i Donostia-San Sebastian, Spanien, den 21.-26. oktober 2019,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 105, stk. 2, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 105, stk. 2,

| — | der henviser til skrivelse fra Udviklingsudvalget, |
| --- | --- |

—

der henviser til skrivelse fra Udviklingsudvalget,

| — | der henviser til betænkning fra Fiskeriudvalget (A9-0184/2020), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Fiskeriudvalget (A9-0184/2020),

| A. | der henviser til, at Kommissionen og Seychellernes regering har ført forhandlinger om en ny partnerskabsaftale om bæredygtigt fiskeri og en tilhørende gennemførelsesprotokol for en periode på seks år; der henviser til, at partnerskabsaftalen om bæredygtigt fiskeri med Seychellerne er den vigtigste aftale om tunfiskeri for Unionen hvad angår fangstmængde, da den giver adgang til seychellisk farvand for 40 notfartøjer og 8 langlinefartøjer med flydeline samt hjælpefartøjer, i overensstemmelse med de relevante IOTC-resolutioner (Kommissionen for Tunfisk i Det Indiske Ocean); |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Kommissionen og Seychellernes regering har ført forhandlinger om en ny partnerskabsaftale om bæredygtigt fiskeri og en tilhørende gennemførelsesprotokol for en periode på seks år; der henviser til, at partnerskabsaftalen om bæredygtigt fiskeri med Seychellerne er den vigtigste aftale om tunfiskeri for Unionen hvad angår fangstmængde, da den giver adgang til seychellisk farvand for 40 notfartøjer og 8 langlinefartøjer med flydeline samt hjælpefartøjer, i overensstemmelse med de relevante IOTC-resolutioner (Kommissionen for Tunfisk i Det Indiske Ocean);

| B. | der henviser til, at det overordnede mål med partnerskabsaftalen om bæredygtigt fiskeri mellem EU og Seychellerne er at fremme bæredygtigt fiskeri og fastlægge reglerne for EU-fiskerfartøjers adgang til Seychellernes fiskerizone; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at det overordnede mål med partnerskabsaftalen om bæredygtigt fiskeri mellem EU og Seychellerne er at fremme bæredygtigt fiskeri og fastlægge reglerne for EU-fiskerfartøjers adgang til Seychellernes fiskerizone;

| C. | der henviser til, at den nye protokol tildeler EU-fartøjer fiskerimuligheder i Seychellernes fiskerizone, idet den giver dem adgang til en passende andel af den overskydende mængde levende marine ressourcer i overensstemmelse med den bedste foreliggende videnskabelige rådgivning og IOTC's resolutioner og henstillinger inden for grænserne af det disponible overskud; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at den nye protokol tildeler EU-fartøjer fiskerimuligheder i Seychellernes fiskerizone, idet den giver dem adgang til en passende andel af den overskydende mængde levende marine ressourcer i overensstemmelse med den bedste foreliggende videnskabelige rådgivning og IOTC's resolutioner og henstillinger inden for grænserne af det disponible overskud;

| D. | der henviser til, at EU's forpligtelser i henhold til internationale aftaler, navnlig FN's mål for bæredygtig udvikling, og herunder især mål 14 og 10, generelt er blevet støttet og fortsat bør støttes inden for rammerne af partnerskabsaftalen om bæredygtigt fiskeri; der henviser til, at alle EU-indsatser, herunder indgåelsen af partnerskabsaftalen om bæredygtigt fiskeri, skal bidrage til disse mål; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at EU's forpligtelser i henhold til internationale aftaler, navnlig FN's mål for bæredygtig udvikling, og herunder især mål 14 og 10, generelt er blevet støttet og fortsat bør støttes inden for rammerne af partnerskabsaftalen om bæredygtigt fiskeri; der henviser til, at alle EU-indsatser, herunder indgåelsen af partnerskabsaftalen om bæredygtigt fiskeri, skal bidrage til disse mål;

| E. | der henviser til, at bæredygtige fiskeripartnerskabsaftaler er blandt de mest gennemsigtige og bæredygtige fiskeriaftaler i verden, tilvejebringer et avanceret og solidt retsgrundlag og fremmer høje sociale, miljømæssige og overholdelsesmæssige standarder; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at bæredygtige fiskeripartnerskabsaftaler er blandt de mest gennemsigtige og bæredygtige fiskeriaftaler i verden, tilvejebringer et avanceret og solidt retsgrundlag og fremmer høje sociale, miljømæssige og overholdelsesmæssige standarder;

| F. | der henviser til, at aftalen fremmer intensiveringen af økonomisk, finansielt og videnskabeligt samarbejde mellem EU og Seychellerne med henblik på at opnå bæredygtigt fiskeri; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at aftalen fremmer intensiveringen af økonomisk, finansielt og videnskabeligt samarbejde mellem EU og Seychellerne med henblik på at opnå bæredygtigt fiskeri;

| G. | der henviser til, at når EU ikke er til stede i et tredjelands eksklusive økonomiske zone, udnyttes overskydende fiskeressourcer af andre flåder, som ofte har lavere eller ingen sociale eller miljømæssige bæredygtighedsstandarder, og hvis ikke-bæredygtige lavprisprodukter ender på EU's marked; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at når EU ikke er til stede i et tredjelands eksklusive økonomiske zone, udnyttes overskydende fiskeressourcer af andre flåder, som ofte har lavere eller ingen sociale eller miljømæssige bæredygtighedsstandarder, og hvis ikke-bæredygtige lavprisprodukter ender på EU's marked;

| H. | der henviser til, at princippet om ikkediskrimination mellem de forskellige flåder, der fisker i det tredjelands farvand, som EU har indgået en aftale med, er et grundlæggende princip, som bidrager til bæredygtigt fiskeri; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at princippet om ikkediskrimination mellem de forskellige flåder, der fisker i det tredjelands farvand, som EU har indgået en aftale med, er et grundlæggende princip, som bidrager til bæredygtigt fiskeri;

| I. | der henviser til, at der med partnerskabsaftalerne om bæredygtigt fiskeri ligeledes sikres sammenhæng mellem principperne for den fælles fiskeripolitik og de forpligtelser, der er indgået i forbindelse med andre EU-politikker (bæredygtig udnyttelse af tredjelandes ressourcer, bekæmpelse af ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri (IUU-fiskeri), integration af partnerlande i den globale økonomi, bidrag til bæredygtig udvikling i alle dens dimensioner og en bedre fiskeriforvaltning både politisk og finansielt); |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at der med partnerskabsaftalerne om bæredygtigt fiskeri ligeledes sikres sammenhæng mellem principperne for den fælles fiskeripolitik og de forpligtelser, der er indgået i forbindelse med andre EU-politikker (bæredygtig udnyttelse af tredjelandes ressourcer, bekæmpelse af ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri (IUU-fiskeri), integration af partnerlande i den globale økonomi, bidrag til bæredygtig udvikling i alle dens dimensioner og en bedre fiskeriforvaltning både politisk og finansielt);

| J. | der henviser til, at formålet ligeledes er at styrke samarbejdet mellem Den Europæiske Union og Republikken Seychellerne med henblik på at udvikle en bæredygtig fiskeripolitik og ansvarlig udnyttelse af fiskeressourcerne i Seychellernes fiskerizone og i Det Indiske Ocean i begge parters interesse; der henviser til, at dette samarbejde desuden vil bidrage til at fremme anstændige arbejdsvilkår i fiskerisektoren; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at formålet ligeledes er at styrke samarbejdet mellem Den Europæiske Union og Republikken Seychellerne med henblik på at udvikle en bæredygtig fiskeripolitik og ansvarlig udnyttelse af fiskeressourcerne i Seychellernes fiskerizone og i Det Indiske Ocean i begge parters interesse; der henviser til, at dette samarbejde desuden vil bidrage til at fremme anstændige arbejdsvilkår i fiskerisektoren;

| K. | der henviser til, at en fornyelse af protokollen vil kunne styrke tilsynet, kontrollen og overvågningen samt bidrage til en bedre forvaltning af fiskeriet i regionen; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at en fornyelse af protokollen vil kunne styrke tilsynet, kontrollen og overvågningen samt bidrage til en bedre forvaltning af fiskeriet i regionen;

| L. | der henviser til, at Seychellerne er det operationelle og logistiske center for tunfiskeri i Det Indiske Ocean, og til, at det er vigtigt for EU at opretholde et instrument, der muliggør et vidtgående sektorsamarbejde med en vigtig partner inden for havforvaltning på subregionalt plan på grund af omfanget af det fiskeriområde, landet har under sin jurisdiktion; der henviser til, at en styrkelse af forbindelserne med Seychellerne også tjener til opbygning af alliancer inden for rammerne af IOTC; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at Seychellerne er det operationelle og logistiske center for tunfiskeri i Det Indiske Ocean, og til, at det er vigtigt for EU at opretholde et instrument, der muliggør et vidtgående sektorsamarbejde med en vigtig partner inden for havforvaltning på subregionalt plan på grund af omfanget af det fiskeriområde, landet har under sin jurisdiktion; der henviser til, at en styrkelse af forbindelserne med Seychellerne også tjener til opbygning af alliancer inden for rammerne af IOTC;

| M. | der henviser til, at Seychellerne nyder godt af målrettet sektorstøtte, som omfatter flerårige finansieringsmuligheder; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at Seychellerne nyder godt af målrettet sektorstøtte, som omfatter flerårige finansieringsmuligheder;

| N. | der henviser til, at fiskerisektoren, herunder tunfiskeri og EU-fartøjer i henhold til denne aftale, er af stor betydning for Seychellernes økonomi, eftersom den er afgørende for landets økonomiske udvikling, jobskabelse og fødevaresikkerhed, og til, at bæredygtige bestande er af afgørende betydning for landets stabilitet på langt sigt; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at fiskerisektoren, herunder tunfiskeri og EU-fartøjer i henhold til denne aftale, er af stor betydning for Seychellernes økonomi, eftersom den er afgørende for landets økonomiske udvikling, jobskabelse og fødevaresikkerhed, og til, at bæredygtige bestande er af afgørende betydning for landets stabilitet på langt sigt;

| O. | der henviser til, at partnerskabsaftalen om bæredygtigt fiskeri generelt har bidraget til en bæredygtig udvikling af Seychellernes fiskerisektor og fortsat bør gøre det, navnlig for det ikke-industrielle fiskeris vedkommende, med det mål at sikre fødevaresikkerhed og -suverænitet på langt sigt for landets befolkning; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at partnerskabsaftalen om bæredygtigt fiskeri generelt har bidraget til en bæredygtig udvikling af Seychellernes fiskerisektor og fortsat bør gøre det, navnlig for det ikke-industrielle fiskeris vedkommende, med det mål at sikre fødevaresikkerhed og -suverænitet på langt sigt for landets befolkning;

| P. | der henviser til, at det er vigtigt, at partnerskabsaftalen om bæredygtigt fiskeri bidrager til at forbedre arbejdsvilkårene i fiskerisektoren; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at det er vigtigt, at partnerskabsaftalen om bæredygtigt fiskeri bidrager til at forbedre arbejdsvilkårene i fiskerisektoren;

| Q. | der henviser til, at den samlede udnyttelsesgrad i henhold til den foregående aftale var 7 % for langlinefartøjer med flydeline og 69 % for notfartøjer til tunfiskeri, hvilket betyder, at i gennemsnit 27 EU-notfartøjer indhentede tilladelse, men at op til 40 kunne have gjort det; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at den samlede udnyttelsesgrad i henhold til den foregående aftale var 7 % for langlinefartøjer med flydeline og 69 % for notfartøjer til tunfiskeri, hvilket betyder, at i gennemsnit 27 EU-notfartøjer indhentede tilladelse, men at op til 40 kunne have gjort det;

| R. | der henviser til, at EU-tunfiskerfartøjer, der drev fiskeri i henhold til aftalen, i perioden 2014-2017 landede ca. 22 % af deres regionale tunfangst på konservesfabrikken IOT (til international markedspris); |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at EU-tunfiskerfartøjer, der drev fiskeri i henhold til aftalen, i perioden 2014-2017 landede ca. 22 % af deres regionale tunfangst på konservesfabrikken IOT (til international markedspris);

| S. | der henviser til, at en af de grundlæggende betingelser for at opnå et bæredygtigt fiskeri er at have adgang til præcise og pålidelige data; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at en af de grundlæggende betingelser for at opnå et bæredygtigt fiskeri er at have adgang til præcise og pålidelige data;

| T. | der henviser til, at det fremgår af IOTC's vurderinger af bestandene, at bugstribet bonit og storøjet tun udnyttes på et bæredygtigt niveau, men at bestandene af gulfinnet tun overfiskes og er genstand for en alt for stor fiskeriindsats i regionen; |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at det fremgår af IOTC's vurderinger af bestandene, at bugstribet bonit og storøjet tun udnyttes på et bæredygtigt niveau, men at bestandene af gulfinnet tun overfiskes og er genstand for en alt for stor fiskeriindsats i regionen;

| U. | der henviser til, at klimaændringerne forventes at indvirke negativt på de forskellige bestande af tunfisk i Det Indiske Ocean; |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at klimaændringerne forventes at indvirke negativt på de forskellige bestande af tunfisk i Det Indiske Ocean;

| V. | der henviser til, at IOTC's videnskabelige udvalg i 2015 anbefalede at mindske fangsten af gulfinnet tun med 20 %; men at denne anbefaling ikke i tilstrækkelig grad blev efterlevet; der henviser til, at det videnskabelige udvalg i 2018 gentog sin anbefaling om at reducere fangsten af gulfinnet tun for at gøre det muligt at genoprette biomassen til et bæredygtigt niveau; |
| --- | --- |

V.

der henviser til, at IOTC's videnskabelige udvalg i 2015 anbefalede at mindske fangsten af gulfinnet tun med 20 %; men at denne anbefaling ikke i tilstrækkelig grad blev efterlevet; der henviser til, at det videnskabelige udvalg i 2018 gentog sin anbefaling om at reducere fangsten af gulfinnet tun for at gøre det muligt at genoprette biomassen til et bæredygtigt niveau;

| W. | der henviser til, at Seychellernes strategiske politiske ramme for den blå økonomi 2018-2030 fremhæver landets prioritering af fødevaresikkerhed, faglig uddannelse, beskyttede havområder og styrkelse af regionale partnerskaber; |
| --- | --- |

W.

der henviser til, at Seychellernes strategiske politiske ramme for den blå økonomi 2018-2030 fremhæver landets prioritering af fødevaresikkerhed, faglig uddannelse, beskyttede havområder og styrkelse af regionale partnerskaber;

| X. | der henviser til, at bekæmpelse af ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri er en af de grundlæggende forudsætninger for at opnå et bæredygtigt fiskeri; |
| --- | --- |

X.

der henviser til, at bekæmpelse af ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri er en af de grundlæggende forudsætninger for at opnå et bæredygtigt fiskeri;

| Y. | der henviser til, at Unionens finansielle modydelse til Seychellerne inden for rammerne af partnerskabsaftalen om bæredygtigt fiskeri er på 5,3 mio. EUR om året, heraf 2,8 mio. EUR til sektorstøtte; der henviser til, at det samlede bidrag fra EU-budgettet er på 31,8 mio. EUR over seks år; der henviser til, at det gebyr, som fartøjsejerne skal betale pr. ton fanget tun, blev sat op fra 55 EUR til 75 EUR i henhold til den foregående protokol, og at der i den nye protokol er fastsat en stigning fra 80 EUR pr. ton i 2020 til 85 EUR pr. ton over seks år; der henviser til, at det samlede bidrag fra fartøjsejerne anslås til 26,4 mio. EUR i hele det tidsrum, som protokollen dækker; der henviser til, at dette beløb svarer til et samlet finansielt bidrag fra Den Europæiske Union i hele det tidsrum, som protokollen dækker, på 58,2 mio. EUR eller 9,7 mio. EUR om året; |
| --- | --- |

Y.

der henviser til, at Unionens finansielle modydelse til Seychellerne inden for rammerne af partnerskabsaftalen om bæredygtigt fiskeri er på 5,3 mio. EUR om året, heraf 2,8 mio. EUR til sektorstøtte; der henviser til, at det samlede bidrag fra EU-budgettet er på 31,8 mio. EUR over seks år; der henviser til, at det gebyr, som fartøjsejerne skal betale pr. ton fanget tun, blev sat op fra 55 EUR til 75 EUR i henhold til den foregående protokol, og at der i den nye protokol er fastsat en stigning fra 80 EUR pr. ton i 2020 til 85 EUR pr. ton over seks år; der henviser til, at det samlede bidrag fra fartøjsejerne anslås til 26,4 mio. EUR i hele det tidsrum, som protokollen dækker; der henviser til, at dette beløb svarer til et samlet finansielt bidrag fra Den Europæiske Union i hele det tidsrum, som protokollen dækker, på 58,2 mio. EUR eller 9,7 mio. EUR om året;

| Z. | der henviser til, at EU siden 2018 via Den Europæiske Investeringsbank har bidraget med 17,5 mio. EUR i lån og økonomisk støtte til ombygningen og udvidelsen af den største kommercielle havn i Seychellerne, Port Victoria; der henviser til, at disse investeringer har gavnet Seychellernes økonomiske konkurrenceevne, jobskabelse og bæredygtig vækst for alle sektorer i den lokale økonomi; |
| --- | --- |

Z.

der henviser til, at EU siden 2018 via Den Europæiske Investeringsbank har bidraget med 17,5 mio. EUR i lån og økonomisk støtte til ombygningen og udvidelsen af den største kommercielle havn i Seychellerne, Port Victoria; der henviser til, at disse investeringer har gavnet Seychellernes økonomiske konkurrenceevne, jobskabelse og bæredygtig vækst for alle sektorer i den lokale økonomi;

| AA. | der henviser til, at et antal fiskerfartøjer, der sejler under seychellisk flag, er ejet af EU-borgere eller -virksomheder; |
| --- | --- |

AA.

der henviser til, at et antal fiskerfartøjer, der sejler under seychellisk flag, er ejet af EU-borgere eller -virksomheder;

| AB. | der understreger, at Parlamentet skal informeres omgående og fuldstændigt på alle stadier i de procedurer, der knytter sig til partnerskabsaftalen om bæredygtigt fiskeri og den tilhørende protokol, samt, hvis det er relevant, fornyelsen af disse; |
| --- | --- |

AB.

der understreger, at Parlamentet skal informeres omgående og fuldstændigt på alle stadier i de procedurer, der knytter sig til partnerskabsaftalen om bæredygtigt fiskeri og den tilhørende protokol, samt, hvis det er relevant, fornyelsen af disse;

| 1. | fremhæver, at partnerskabsaftalen om bæredygtigt fiskeri mellem EU og Seychellerne, ud over at tilvejebringe fiskerimuligheder for EU-fartøjer og fremme videnskabeligt samarbejde, generelt har sikret, at EU-fiskerflådens fiskeriaktiviteter overholder bæredygtighedsmål, og fortsat bør sikre, at fiskeriet opfylder miljøbeskyttelsesmålene og ikke skader biodiversiteten i havet, hvilket betyder, at EU-fartøjer fisker en passende del af overskuddet af de levende marine ressourcer i henhold til beregninger på grundlag af den bedste tilgængelige videnskabelige viden og rådgivning; |
| --- | --- |

1.

| 2. | understreger behovet for at fremme videnskabeligt samarbejde og udveksle biologiske, bevaringsmæssige og miljømæssige statistiske data, som er nødvendige for forvaltningen og bevarelsen af de levende marine ressourcer, således at både EU-fartøjer og andre fiskerfartøjer, der fisker i seychellisk farvand, kan operere i overensstemmelse med bæredygtighedskriterierne; |
| --- | --- |

2.

| 3. | understreger, at fiskerisektoren som en vigtig sektor for Seychellernes økonomi er afgørende for landets økonomiske udvikling, beskæftigelse og fødevaresikkerhed; |
| --- | --- |

3.

| 4. | understreger, at partnerskabsaftalen om bæredygtigt fiskeri bør være i fuld overensstemmelse med og bidrage til de bevarelses- og forvaltningsforanstaltninger, som indføres på grundlag af de resolutioner og anbefalinger, der vedtages af de regionale organisationer, som Republikken Seychellerne er medlem af, navnlig IOTC; |
| --- | --- |

4.

| 5. | glæder sig over, at Seychellerne og EU har til hensigt at styrke deres samarbejde i IOTC, og opfordrer Kommissionen til at bidrage til dens resolutioner og anbefalinger; opfordrer Kommissionen til at fremsætte fælles forslag om styrkelse af overvågning og kontrol samt vedrørende klimaændringernes indvirkning på tunbestandene i Det Indiske Ocean, herunder ved at fremme videnskabeligt samarbejde; |
| --- | --- |

5.

| 6. | mener, at partnerskabsaftalen om bæredygtigt fiskeri mellem EU og Seychellerne fortsat bør fremme yderligere økonomisk, finansielt, teknisk og videnskabeligt samarbejde mellem EU og Seychellerne om bæredygtigt fiskeri og ansvarlig udnyttelse af fiskeressourcerne i Seychellernes fiskerizone, herunder støtte til kontrol, overvågning og inspektion af fiskeriaktiviteter; |
| --- | --- |

6.

| 7. | noterer sig, at fiskerisektoren i Seychellerne, herunder den ikke-industrielle del, ikke er blevet inddraget tilstrækkeligt under forhandlingerne; opfordrer til at forbedre inddragelsen af og dialogen med lokalsamfund og fiskeriinteressenter så meget som muligt ved at holde dem informeret og ved systematisk at involvere dem i gennemførelsen af partnerskabsaftalen om bæredygtigt fiskeri, den tilhørende protokol og den fremtidige fornyelse af aftalen for at sikre, at den seychelliske fiskerisektors interesser og udvikling ikke undermineres af fiskeripartnerskabsaftalen mellem EU og Seychellerne, og for at undgå forstyrrelser i den lokale ikke-industrielle fiskeriaktivitet; |
| --- | --- |

7.

| 8. | noterer sig, at protokollen til partnerskabsaftalen om bæredygtigt fiskeri mellem EU og Seychellerne på trods af videnskabelige anbefalinger om at mindske fangsten af gulfinnet tun og på trods af opfordringer fra den seychelliske fiskeriforening til at mindske fiskeriindsatsen i regionen potentielt kan medføre en forøgelse af fiskerikapaciteten med et stabilt antal godkendte notfartøjer og et øget antal langlinefartøjer, eftersom alle muligheder ikke blev udnyttet i henhold til den foregående aftale; |
| --- | --- |

8.

| 9. | opfordrer til gennemførelse af de foranstaltninger, som anbefales af IOTC, navnlig foranstaltningerne vedrørende genoprettelse af bestandene af gulfinnet tun; opfordrer indtrængende Kommissionen og de seychelliske myndigheder til i overensstemmelse med IOTC's anbefalinger at træffe alle nødvendige foranstaltninger for at stoppe EU-flådens overfiskning af gulfinnet tun, herunder indførelse af fangstbegrænsninger for gulfinnet tun og intensivering af bekæmpelsen af IUU-fiskeri; anmoder Kommissionen og de seychelliske myndigheder om blandt andre kontraherende parter at sikre, at alle flåder, der fisker i seychellisk farvand, gennemfører sådanne foranstaltninger; |
| --- | --- |

9.

| 10. | understreger nødvendigheden af at forbedre selektiviteten med henblik på en kraftig mindskelse af bifangst og uønsket fangst af alle arter, navnlig af følsomme arter og ungfisk, for at sikre bestandenes langsigtede bæredygtighed; |
| --- | --- |

10.

| 11. | glæder sig over opfyldelsen af kravet i protokollen, i henhold hvortil EU's notfartøjer til tunfiskeri skal forpligte sig til at forsyne de seychelliske tunkonservesfabrikker og/eller den lokale forarbejdningsindustri; |
| --- | --- |

11.

| 12. | glæder sig over indførelsen af foranstaltninger til begrænsning af antallet af hjælpefartøjer og anvendelsen af anordninger til tiltrækning af fisk (FAD'er) for at mindske deres negative indvirkning på ungfisk og med hensyn til havaffald; glæder sig over forpligtelsen til at anvende bionedbrydelige FAD'er, som skal opsamles, når de ikke længere er i brug; understreger, at disse foranstaltninger bør overvåges og evalueres nøje; mener imidlertid, at disse foranstaltninger ikke er tilstrækkelige til at begrænse FAD'ernes negative indvirkning på biodiversiteten og med hensyn til havaffald, og at anvendelsen af dem skal nedbringes hurtigt og drastisk; |
| --- | --- |

12.

| 13. | glæder sig over, at Seychellernes myndigheder har planer om at oprette en særlig fond med henblik på miljøforvaltning og observation af marine økosystemer, som ejere af EU-notfartøjer skal bidrage til; |
| --- | --- |

13.

| 14. | understreger vigtigheden af at styrke foranstaltninger til forebyggelse og indsamling af plastaffald med henblik på at mindske mængden af havaffald; |
| --- | --- |

14.

| 15. | glæder sig over, at Seychellerne har oprettet beskyttede havområder i sine farvande i de seneste år; udtrykker bekymring over den manglende effektive forvaltning af disse; minder om, at de skal forvaltes i overensstemmelse med miljøbeskyttelsesmålene, og advarer om de negative virkninger, som tilladelse til andre økonomiske aktiviteter, såsom olieefterforskning og -udvinding eller søtransport muligvis kunne have på disse beskyttede områder; minder om vigtigheden af at overvåge og føre tilsyn med disse områder med henblik på at tilvejebringe den bedste videnskabelige viden til støtte for forvaltningen af dem; |
| --- | --- |

15.

| 16. | understreger, at indsamling af nøjagtige og pålidelige data, udveksling og bearbejdning af data samt effektivt tilsyn med og effektiv overvågning og kontrol af fiskeriet er afgørende for at sikre bæredygtige fiskebestande på langt sigt, og at partnerskabsaftalen om bæredygtigt fiskeri mellem EU og Seychellerne skal styrke samarbejdet på disse områder; glæder sig over muligheden for at gennemføre risikobaserede fælles inspektionsprogrammer på EU-fartøjer, tilsyns-, kontrol- og overvågningsprogrammer og overgangen til et elektronisk indberetningssystem hurtigst muligt, når det er vedtaget af det blandede udvalg; |
| --- | --- |

16.

| 17. | understreger behovet for at styrke samarbejdet mellem EU og Seychellerne om bekæmpelse IUU-fiskeri, herunder ved at uddanne seychelliske tjenestemænd i overvågnings- og kontrolopgaver; |
| --- | --- |

17.

| 18. | glæder sig over, at Seychellernes regering forpligter sig til at offentliggøre og udveksle oplysninger om enhver aftale, der giver udenlandske fartøjer adgang til dets fiskerizone, og den fiskeriindsats, som det indebærer, navnlig antallet af udstedte fiskeritilladelser og de indberettede fangster, da udenlandske flåder i øjeblikket fisker i henhold til ikke-offentliggjorte aftaler i seychellisk farvand; gentager vigtigheden af, at Seychellernes myndigheder kun indgår fiskeriaftaler med lande, som har forpligtet sig til at kæmpe imod IUU-fiskeri, og med flåder, der følger strenge regler for bæredygtig forvaltning af fiskeriet; |
| --- | --- |

18.

| 19. | bifalder varmt, at Seychellernes myndigheder forpligter sig til ikke at indrømme andre udenlandske flåder, der fisker i Seychellernes fiskerizone, og som har samme karakteristika og fisker efter de samme arter som dem, der er omfattet af denne aftale og den tilhørende gennemførelsesprotokol, mere favorable betingelser end dem, der er fastsat i denne aftale. |
| --- | --- |

19.

| 20. | opfordrer Kommissionen til at sikre, at omflagning af EU-fartøjer er i overensstemmelse med forordning (EU) 2017/2403 om en bæredygtig forvaltning af de eksterne fiskerflåder, herunder ved at arbejde for indførelse af et obligatorisk IMO-nummer (Den Internationale Søfartsorganisation), som skal være fastgjort til et fartøj i hele dets levetid; |
| --- | --- |

20.

| 21. | understreger betydningen af, at sektorstøtten målrettes mere præcist, således at den finansierer foranstaltninger, som rent faktisk støtter en bæredygtig udvikling af den lokale fiskerisektor, navnlig den ikke-industrielle del af denne, og som bidrager til en effektiv fiskeriforvaltning, idet der navnlig fokuseres på sikkerhedsuddannelse af besætningsmedlemmer, forbedring af tilsyn, kontrol og overvågning samt uddannelse af kvinder og unge og bygges på de positive aspekter af sektorstøtten i den foregående aftale; opfordrer til offentliggørelse af den detaljerede liste over projekter, der finansieres ved hjælp af den sektorstøtte, som ydes i henhold til denne partnerskabsaftale om bæredygtigt fiskeri, og til at forbedre formidlingen af programmernes resultater; |
| --- | --- |

21.

| 22. | glæder sig over, at parterne har forpligtet sig til at fremme økonomisk, kommercielt, videnskabeligt og teknisk samarbejde inden for fiskerisektoren og aktiviteter med tilknytning hertil samt til at tilskynde til menneskelig og institutionel kapacitetsopbygning i fiskerisektoren med henblik på at forbedre udviklingen af færdigheder og styrke uddannelseskapaciteten for dermed at bidrage til bæredygtigt fiskeri i Seychellerne og til udviklingen af den blå økonomi; |
| --- | --- |

22.

| 23. | opfordrer Kommissionen til at sikre det nødvendige tilsyn med EU-fartøjsejeres bidrag til den fond, som Seychellernes myndigheder har oprettet med henblik på miljøforvaltning og observation af marine økosystemer i deres farvande, herunder i det landede udvalg; |
| --- | --- |

23.

| 24. | opfordrer til en detaljeret evaluering af konsekvenserne af partnerskabsaftalen om bæredygtigt fiskeri for de lokale økonomier med hensyn til beskæftigelse, infrastrukturudvikling, sociale forhold og arbejdsvilkår; |
| --- | --- |

24.

| 25. | opfordrer Kommissionen til at tilsende Parlamentet og offentliggøre referaterne og konklusionerne fra møderne i det blandede udvalg, der er omhandlet i artikel 12 i partnerskabsaftalen om bæredygtigt fiskeri, såvel som konklusionerne fra de årlige evalueringer; opfordrer Kommissionen til at gøre det muligt for repræsentanter for Parlamentet at deltage i møderne i det blandede udvalg, herunder via telekonference, og til systematisk at tilskynde til inddragelse af Seychellernes fiskersamfund og dermed forbundne interessenter; |
| --- | --- |

25.

| 26. | opfordrer Kommissionen og Rådet til inden for rammerne af deres beføjelser straks og fuldt ud at holde Parlamentet informeret i alle faser af procedurerne vedrørende aftalen og den tilhørende protokol og, hvis det er relevant, fornyelsen af disse, jf. artikel 13, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Union og artikel 218, stk. 10, i TEUF; |
| --- | --- |

26.

| 27. | henleder Kommissionens og Rådets opmærksomhed på, at en fortsat fremgangsmåde med midlertidig anvendelse af internationale aftaler, før Parlamentet har godkendt dem, ikke er forenelig med de vejledende principper i den interinstitutionelle aftale om bedre lovgivning, og at denne praksis skader hele EU's demokratiske legitimitet, og opfordrer derfor til at forbedre proceduren; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes regeringer og parlamenter og Republikken Seychellernes regering og parlament. |
| --- | --- |

28.

---

(1)  Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0296.

(2)  EUT L 354 af 28.12.2013, s. 22.

(3)  EUT C 58 af 15.2.2018, s. 93.

---

Fredag, den 13. november 2020

| 13.10.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 415/86 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 415/86

---

P9_TA(2020)0304

Et EU-handlingsprogram for sundhed — for perioden 2021-2027 (»EU4Health-programmet«) ***I

Ændringer vedtaget af Europa-Parlamentet den 13. november 2020 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af et EU-handlingsprogram for sundhed — for perioden 2021-2027 og om ophævelse af forordning (EU) nr. 282/2014 (»EU4Health-programmet«) (COM(2020)0405 — C9-0152/2020 — 2020/0102(COD)) (1)

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2021/C 415/17)

Ændring 1

Forslag til forordning

Betragtning 1 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (1a) | I henhold til artikel 8 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde tilstræber Unionen i alle sine aktiviteter at fjerne uligheder og fremme ligestilling mellem mænd og kvinder ved at grundfæste princippet om integrering af kønsaspektet. |

Kommissionens forslag

Ændring

(1a)

I henhold til artikel 8 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde tilstræber Unionen i alle sine aktiviteter at fjerne uligheder og fremme ligestilling mellem mænd og kvinder ved at grundfæste princippet om integrering af kønsaspektet.

Ændring 2

Forslag til forordning

Betragtning 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (2) | I overensstemmelse med artikel 9
  og
  168 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) og artikel 35 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder (chartret) skal der sikres et højt sundhedsbeskyttelsesniveau ved fastlæggelsen og gennemførelsen af alle Unionens politikker og aktiviteter. |

Kommissionens forslag

Ændring

(2)

I overensstemmelse med artikel 9
  og
  168 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) og artikel 35 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder (chartret) skal der sikres et højt sundhedsbeskyttelsesniveau ved fastlæggelsen og gennemførelsen af alle Unionens politikker og aktiviteter.

| (2) | I overensstemmelse med artikel 9
  , 114,
  168
  og 191
  i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) og artikel 35 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder (chartret) skal der sikres et højt sundhedsbeskyttelsesniveau ved fastlæggelsen og gennemførelsen af alle Unionens politikker og aktiviteter. |
| --- | --- |

(2)

I overensstemmelse med artikel 9
  , 114,
  168
  og 191
  i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) og artikel 35 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder (chartret) skal der sikres et højt sundhedsbeskyttelsesniveau ved fastlæggelsen og gennemførelsen af alle Unionens politikker og aktiviteter.

Ændring 3

Forslag til forordning

Betragtning 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (3) | I henhold til artikel 168 i TEUF skal Unionen supplere og støtte de nationale sundhedspolitikker, fremme samarbejdet mellem medlemsstaterne og fremme samordningen mellem deres programmer, idet den fuldt ud respekterer
  medlemsstaternes
  ansvar for
  udformningen af deres sundhedspolitikker samt for organisationen og leveringen af
  sundhedsydelser og behandling på sundhedsområdet. |

Kommissionens forslag

Ændring

(3)

I henhold til artikel 168 i TEUF skal Unionen supplere og støtte de nationale sundhedspolitikker, fremme samarbejdet mellem medlemsstaterne og fremme samordningen mellem deres programmer, idet den fuldt ud respekterer
  medlemsstaternes
  ansvar for
  udformningen af deres sundhedspolitikker samt for organisationen og leveringen af
  sundhedsydelser og behandling på sundhedsområdet.

| (3) | I henhold til artikel 168 i TEUF skal Unionen supplere og støtte de nationale sundhedspolitikker, fremme samarbejdet mellem medlemsstaterne
  , navnlig i grænseregioner,
  og fremme samordningen mellem deres programmer, idet den fuldt ud respekterer
  hver enkelt medlemsstats
  ansvar for
  at fastlægge sin egen sundhedspolitik og organisere, levere og forvalte
  sundhedsydelser og behandling på sundhedsområdet. |
| --- | --- |

(3)

I henhold til artikel 168 i TEUF skal Unionen supplere og støtte de nationale sundhedspolitikker, fremme samarbejdet mellem medlemsstaterne
  , navnlig i grænseregioner,
  og fremme samordningen mellem deres programmer, idet den fuldt ud respekterer
  hver enkelt medlemsstats
  ansvar for
  at fastlægge sin egen sundhedspolitik og organisere, levere og forvalte
  sundhedsydelser og behandling på sundhedsområdet.

Ændring 4

Forslag til forordning

Betragtning 5

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (5) | Den 11. marts 2020 erklærede Verdenssundhedsorganisationen (WHO), at udbruddet af
  coronavirus (
  covid-19) var en global pandemi. Pandemien har forårsaget en hidtil uset global sundhedskrise med alvorlige socioøkonomiske konsekvenser og menneskelige lidelser til følge. |

Kommissionens forslag

Ændring

(5)

Den 11. marts 2020 erklærede Verdenssundhedsorganisationen (WHO), at udbruddet af
  coronavirus (
  covid-19) var en global pandemi. Pandemien har forårsaget en hidtil uset global sundhedskrise med alvorlige socioøkonomiske konsekvenser og menneskelige lidelser til følge.

| (5) | Den 11. marts 2020 erklærede Verdenssundhedsorganisationen (WHO)
  på grund af en eksponentiel stigning i antallet af tilfælde
  , at udbruddet af covid-19
  (sygdommen, der forårsages af det nye coronavirus SARS-CoV2) og den dermed forbundne luftvejssygdom
  var en global pandemi.
  Covid-19-
  pandemien
  og mere specifikt de moderate til alvorlige tilfælde af sygdommen, der kræver midlertidig og intensiv medicinsk pleje, har presset flere sundhedssystemer i og uden for Unionen til bristepunktet, og
  har forårsaget en hidtil uset global sundhedskrise med alvorlige socioøkonomiske konsekvenser og menneskelige lidelser til følge
  , som særligt rammer mennesker med kroniske lidelser, fører til både for tidlig død og kroniske lidelser og rammer de mest sårbare patienter, kvinder, børn, plejere og ældre hårdest
  .
  Krisens alvor viser også betydningen af Unionens indsats og af at reagere hensigtsmæssigt på trusler, der skyldes smitsomme sygdomme, og generelt at styrke Unionens indsats for at supplere de nationale politikker på folkesundhedsområdet. |
| --- | --- |

(5)

Den 11. marts 2020 erklærede Verdenssundhedsorganisationen (WHO)
  på grund af en eksponentiel stigning i antallet af tilfælde
  , at udbruddet af covid-19
  (sygdommen, der forårsages af det nye coronavirus SARS-CoV2) og den dermed forbundne luftvejssygdom
  var en global pandemi.
  Covid-19-
  pandemien
  og mere specifikt de moderate til alvorlige tilfælde af sygdommen, der kræver midlertidig og intensiv medicinsk pleje, har presset flere sundhedssystemer i og uden for Unionen til bristepunktet, og
  har forårsaget en hidtil uset global sundhedskrise med alvorlige socioøkonomiske konsekvenser og menneskelige lidelser til følge
  , som særligt rammer mennesker med kroniske lidelser, fører til både for tidlig død og kroniske lidelser og rammer de mest sårbare patienter, kvinder, børn, plejere og ældre hårdest
  .
  Krisens alvor viser også betydningen af Unionens indsats og af at reagere hensigtsmæssigt på trusler, der skyldes smitsomme sygdomme, og generelt at styrke Unionens indsats for at supplere de nationale politikker på folkesundhedsområdet.

Ændring 5

Forslag til forordning

Betragtning 5 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (5a) | Sundhedspersonalet, som har været helt afgørende under covid-19-krisen, er overvejende kvinder og har været udsat for større sundhedsrisici under krisen. |

Kommissionens forslag

Ændring

(5a)

Sundhedspersonalet, som har været helt afgørende under covid-19-krisen, er overvejende kvinder og har været udsat for større sundhedsrisici under krisen.

Ændring 6

Forslag til forordning

Betragtning 5 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (5b) | I betragtning af at virkningerne af sygdomme kan være forskellige for mænd og kvinder, som det synes klart med covid-19, der har en højere dødsrate blandt mænd, bør programmet undersøge årsagerne til sygdommenes adfærd for at gøre fremskridt for så vidt angår patologi, behandling og helbredelse. |

Kommissionens forslag

Ændring

(5b)

I betragtning af at virkningerne af sygdomme kan være forskellige for mænd og kvinder, som det synes klart med covid-19, der har en højere dødsrate blandt mænd, bør programmet undersøge årsagerne til sygdommenes adfærd for at gøre fremskridt for så vidt angår patologi, behandling og helbredelse.

Ændring 7

Forslag til forordning

Betragtning 6

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (6) | Selv om medlemsstaterne er ansvarlige for deres sundhedspolitikker, forventes de at beskytte folkesundheden i en ånd af europæisk solidaritet (8). Erfaringerne fra den igangværende covid-19-krise har vist, at der er behov for yderligere resolut handling på EU-plan for at støtte samarbejde og koordinering mellem medlemsstaterne
  med henblik på at
  forbedre
  forebyggelse
  og forhindre udbredelsen af alvorlige menneskelige sygdomme på tværs af grænserne, at bekæmpe andre alvorlige grænseoverskridende sundhedstrusler og beskytte menneskers sundhed og velfærd i Unionen. |

Kommissionens forslag

Ændring

(6)

Selv om medlemsstaterne er ansvarlige for deres sundhedspolitikker, forventes de at beskytte folkesundheden i en ånd af europæisk solidaritet (8). Erfaringerne fra den igangværende covid-19-krise har vist, at der er behov for yderligere resolut handling på EU-plan for at støtte samarbejde og koordinering mellem medlemsstaterne
  med henblik på at
  forbedre
  forebyggelse
  og forhindre udbredelsen af alvorlige menneskelige sygdomme på tværs af grænserne, at bekæmpe andre alvorlige grænseoverskridende sundhedstrusler og beskytte menneskers sundhed og velfærd i Unionen.

| (6) | Selv om medlemsstaterne er ansvarlige for deres sundhedspolitikker, forventes de at beskytte folkesundheden i en ånd af europæisk solidaritet (8). Erfaringerne fra den igangværende covid-19-krise har vist, at der er behov for yderligere resolut handling på EU-plan for at støtte samarbejde og koordinering mellem medlemsstaterne
  , navnlig mellem grænseregioner, der støder op til hinanden, og mellem myndigheder og relevante interessenter
  .
  Dette samarbejde bør
  forbedre
  beredskabet, forebyggelsen
  og forhindre udbredelsen af alvorlige menneskelige
  infektioner og
  sygdomme på tværs af grænserne
  , udvikle og give adgang til produkter til forebyggelse og behandling af sygdomme
  , bekæmpe andre alvorlige grænseoverskridende sundhedstrusler og beskytte
  og forbedre alle
  menneskers sundhed og velfærd i Unionen.
  Beredskab er afgørende for at forbedre modstandsdygtigheden over for fremtidige trusler, og medlemsstaterne bør i kraft af deres ansvar for levering af sundhedspleje gennemføre stresstests af deres sundhedssystemer med henblik på at indkredse svagheder og verificere, at de er forberedt på en mulig fremtidig sundhedskrise. |
| --- | --- |

(6)

Selv om medlemsstaterne er ansvarlige for deres sundhedspolitikker, forventes de at beskytte folkesundheden i en ånd af europæisk solidaritet (8). Erfaringerne fra den igangværende covid-19-krise har vist, at der er behov for yderligere resolut handling på EU-plan for at støtte samarbejde og koordinering mellem medlemsstaterne
  , navnlig mellem grænseregioner, der støder op til hinanden, og mellem myndigheder og relevante interessenter
  .
  Dette samarbejde bør
  forbedre
  beredskabet, forebyggelsen
  og forhindre udbredelsen af alvorlige menneskelige
  infektioner og
  sygdomme på tværs af grænserne
  , udvikle og give adgang til produkter til forebyggelse og behandling af sygdomme
  , bekæmpe andre alvorlige grænseoverskridende sundhedstrusler og beskytte
  og forbedre alle
  menneskers sundhed og velfærd i Unionen.
  Beredskab er afgørende for at forbedre modstandsdygtigheden over for fremtidige trusler, og medlemsstaterne bør i kraft af deres ansvar for levering af sundhedspleje gennemføre stresstests af deres sundhedssystemer med henblik på at indkredse svagheder og verificere, at de er forberedt på en mulig fremtidig sundhedskrise.

Ændring 8

Forslag til forordning

Betragtning 6 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (6a) | Selv om dens indsats på sundhedsområdet er begrænset, bør Unionen følge en sammenhængende strategi for folkesundhed med henblik på at reagere på eksisterende epidemier og samtidig tage højde for regionale og nationale særpræg og have kapacitet til at imødegå fremtidige bekymrende realiteter og sundhedstrusler såsom pandemier og grænseoverskridende trusler, herunder antimikrobiel resistens, miljøhygiejne og klimakrisens indvirkninger på sundheden. Unionen bør støtte medlemsstaterne i at mindske uligheder på sundhedsområdet og opnå universel sundhedsdækning, herunder levering af seksuel og reproduktiv sundhedspleje, håndtering af infektioner erhvervet i sundhedsvæsenet, håndtering af udfordringerne for sårbare grupper, som f.eks. børn, spædbørns- og mødrepleje, en aldrende befolkning, kroniske sygdomme og sygdomsforebyggelse, fremme af en sund livsstil, forebyggende tjenester og forberedelse af deres sundhedssystemer til nye teknologier med henblik på fuldt ud at kunne drage fordel af den digitale revolution, samtidig med at der søges synergier med andre relevante EU-programmer såsom Horisont Europa, programmet for et digitalt Europa, programmet for Connecting Europe-faciliteten eller Unionens rumprogram. |

Kommissionens forslag

Ændring

(6a)

Selv om dens indsats på sundhedsområdet er begrænset, bør Unionen følge en sammenhængende strategi for folkesundhed med henblik på at reagere på eksisterende epidemier og samtidig tage højde for regionale og nationale særpræg og have kapacitet til at imødegå fremtidige bekymrende realiteter og sundhedstrusler såsom pandemier og grænseoverskridende trusler, herunder antimikrobiel resistens, miljøhygiejne og klimakrisens indvirkninger på sundheden. Unionen bør støtte medlemsstaterne i at mindske uligheder på sundhedsområdet og opnå universel sundhedsdækning, herunder levering af seksuel og reproduktiv sundhedspleje, håndtering af infektioner erhvervet i sundhedsvæsenet, håndtering af udfordringerne for sårbare grupper, som f.eks. børn, spædbørns- og mødrepleje, en aldrende befolkning, kroniske sygdomme og sygdomsforebyggelse, fremme af en sund livsstil, forebyggende tjenester og forberedelse af deres sundhedssystemer til nye teknologier med henblik på fuldt ud at kunne drage fordel af den digitale revolution, samtidig med at der søges synergier med andre relevante EU-programmer såsom Horisont Europa, programmet for et digitalt Europa, programmet for Connecting Europe-faciliteten eller Unionens rumprogram.

Ændring 9

Forslag til forordning

Betragtning 7

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (7) | Der bør derfor oprettes et nyt EU-handlingsprogram for
  sundhed
  , benævnt EU4Health-programmet (»programmet«) for perioden 2021-2027. I overensstemmelse med målene for Unionens handling og dens beføjelser på folkesundhedsområdet bør programmet lægge vægt på foranstaltninger, hvor der er fordele og effektivitetsgevinster som følge af samarbejde på EU-plan, og foranstaltninger, der har en indvirkning på det indre marked. |

Kommissionens forslag

Ændring

(7)

Der bør derfor oprettes et nyt EU-handlingsprogram for
  sundhed
  , benævnt EU4Health-programmet (»programmet«) for perioden 2021-2027. I overensstemmelse med målene for Unionens handling og dens beføjelser på folkesundhedsområdet bør programmet lægge vægt på foranstaltninger, hvor der er fordele og effektivitetsgevinster som følge af samarbejde på EU-plan, og foranstaltninger, der har en indvirkning på det indre marked.

| (7) | Der bør derfor oprettes et nyt EU-handlingsprogram for
  folkesundhed
  , benævnt EU4Health-programmet (»programmet«) for perioden 2021-2027. I overensstemmelse med målene for Unionens handling og dens beføjelser på folkesundhedsområdet bør programmet lægge vægt på foranstaltninger, hvor der er fordele og effektivitetsgevinster som følge af samarbejde på EU-plan
  samt af grænseoverskridende samarbejde på regionalt plan
  , og foranstaltninger, der har en indvirkning på det indre marked.
  Der er behov for en holistisk tilgang med henblik på at forbedre sundhedsresultaterne, og Unionens politiske beslutningstagere bør sikre, at princippet om »sundhed i alle politikker« følges i al politikudformning. |
| --- | --- |

(7)

Der bør derfor oprettes et nyt EU-handlingsprogram for
  folkesundhed
  , benævnt EU4Health-programmet (»programmet«) for perioden 2021-2027. I overensstemmelse med målene for Unionens handling og dens beføjelser på folkesundhedsområdet bør programmet lægge vægt på foranstaltninger, hvor der er fordele og effektivitetsgevinster som følge af samarbejde på EU-plan
  samt af grænseoverskridende samarbejde på regionalt plan
  , og foranstaltninger, der har en indvirkning på det indre marked.
  Der er behov for en holistisk tilgang med henblik på at forbedre sundhedsresultaterne, og Unionens politiske beslutningstagere bør sikre, at princippet om »sundhed i alle politikker« følges i al politikudformning.

Ændring 10

Forslag til forordning

Betragtning 10

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (10) | På grund af den alvorlige karakter af grænseoverskridende sundhedstrusler bør programmet støtte koordinerede folkesundhedsmæssige foranstaltninger på EU-plan for at tackle forskellige aspekter af sådanne trusler. For at styrke Unionens kapacitet til at forberede sig og reagere på samt forvalte
  sundhedskriser
  bør programmet yde støtte til de foranstaltninger, der træffes inden for rammerne af de mekanismer og strukturer, der er oprettet i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1082/2013/EU (10), og andre relevante mekanismer og strukturer, der er etableret på EU-plan. Dette kunne omfatte
  strategisk lageropbygning af vigtige medicinske forsyninger eller
  kapacitetsopbygning i forbindelse med kriseberedskab, forebyggende foranstaltninger vedrørende vaccination og immunisering
  og
  styrkede overvågningsprogrammer. I denne forbindelse bør programmet fremme kriseforebyggelses-, beredskabs-, overvågnings-, forvaltnings- og indsatskapacitet på EU-plan og på tværs af sektorer for aktører på EU-plan samt på nationalt, regionalt og lokalt plan, herunder beredskabsplanlægning og -øvelser i overensstemmelse med
  One Health-tilgangen
  . Programmet bør fremme etableringen af en integreret tværgående ramme for risikokommunikation i alle faser af en sundhedskrise — forebyggelse, beredskab og indsats. |

Kommissionens forslag

Ændring

(10)

På grund af den alvorlige karakter af grænseoverskridende sundhedstrusler bør programmet støtte koordinerede folkesundhedsmæssige foranstaltninger på EU-plan for at tackle forskellige aspekter af sådanne trusler. For at styrke Unionens kapacitet til at forberede sig og reagere på samt forvalte
  sundhedskriser
  bør programmet yde støtte til de foranstaltninger, der træffes inden for rammerne af de mekanismer og strukturer, der er oprettet i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1082/2013/EU (10), og andre relevante mekanismer og strukturer, der er etableret på EU-plan. Dette kunne omfatte
  strategisk lageropbygning af vigtige medicinske forsyninger eller
  kapacitetsopbygning i forbindelse med kriseberedskab, forebyggende foranstaltninger vedrørende vaccination og immunisering
  og
  styrkede overvågningsprogrammer. I denne forbindelse bør programmet fremme kriseforebyggelses-, beredskabs-, overvågnings-, forvaltnings- og indsatskapacitet på EU-plan og på tværs af sektorer for aktører på EU-plan samt på nationalt, regionalt og lokalt plan, herunder beredskabsplanlægning og -øvelser i overensstemmelse med
  One Health-tilgangen
  . Programmet bør fremme etableringen af en integreret tværgående ramme for risikokommunikation i alle faser af en sundhedskrise — forebyggelse, beredskab og indsats.

| (10) | På grund af den alvorlige karakter af grænseoverskridende sundhedstrusler bør programmet støtte koordinerede folkesundhedsmæssige foranstaltninger på EU-plan
  og mellem naboregioner
  for at tackle forskellige aspekter af sådanne trusler. For at styrke Unionens kapacitet til at forberede sig og reagere på samt forvalte
  enhver fremtidig sundhedskrise
  bør programmet yde støtte til de foranstaltninger, der træffes inden for rammerne af de mekanismer og strukturer, der er oprettet i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1082/2013/EU (10), og andre relevante mekanismer og strukturer, der er etableret på EU-plan. Dette kunne omfatte kapacitetsopbygning i forbindelse med kriseberedskab, forebyggende foranstaltninger vedrørende vaccination og immunisering, styrkede overvågningsprogrammer
  , sundhedsoplysning og platforme til udveksling af bedste praksis
  . I denne forbindelse bør programmet fremme kriseforebyggelses-, beredskabs-, overvågnings-, forvaltnings- og indsatskapacitet på EU-plan og på tværs af sektorer for aktører på EU-plan samt på nationalt, regionalt og lokalt plan, herunder beredskabsplanlægning og -øvelser i overensstemmelse med
  tilgangene »One Health« og »sundhed i alle politikker«
  . Programmet bør fremme etableringen af en integreret tværgående ramme for risikokommunikation i alle faser af en sundhedskrise — forebyggelse, beredskab og indsats. |
| --- | --- |

(10)

På grund af den alvorlige karakter af grænseoverskridende sundhedstrusler bør programmet støtte koordinerede folkesundhedsmæssige foranstaltninger på EU-plan
  og mellem naboregioner
  for at tackle forskellige aspekter af sådanne trusler. For at styrke Unionens kapacitet til at forberede sig og reagere på samt forvalte
  enhver fremtidig sundhedskrise
  bør programmet yde støtte til de foranstaltninger, der træffes inden for rammerne af de mekanismer og strukturer, der er oprettet i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1082/2013/EU (10), og andre relevante mekanismer og strukturer, der er etableret på EU-plan. Dette kunne omfatte kapacitetsopbygning i forbindelse med kriseberedskab, forebyggende foranstaltninger vedrørende vaccination og immunisering, styrkede overvågningsprogrammer
  , sundhedsoplysning og platforme til udveksling af bedste praksis
  . I denne forbindelse bør programmet fremme kriseforebyggelses-, beredskabs-, overvågnings-, forvaltnings- og indsatskapacitet på EU-plan og på tværs af sektorer for aktører på EU-plan samt på nationalt, regionalt og lokalt plan, herunder beredskabsplanlægning og -øvelser i overensstemmelse med
  tilgangene »One Health« og »sundhed i alle politikker«
  . Programmet bør fremme etableringen af en integreret tværgående ramme for risikokommunikation i alle faser af en sundhedskrise — forebyggelse, beredskab og indsats.

Ændring 11

Forslag til forordning

Betragtning 11

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (11) | Eftersom
  medicinsk teknologivurdering og kliniske forsøg
  kan
  bidrage til en hurtig udvikling af medicinske modforanstaltninger
  i sundhedsmæssige krisesituationer, bør programmet yde støtte til at fremme sådanne foranstaltninger
  . Kommissionen har vedtaget et forslag (11) om medicinsk teknologivurdering (MTV) til støtte for samarbejdet om medicinsk teknologivurdering på EU-plan. |

Kommissionens forslag

Ændring

(11)

Eftersom
  medicinsk teknologivurdering og kliniske forsøg
  kan
  bidrage til en hurtig udvikling af medicinske modforanstaltninger
  i sundhedsmæssige krisesituationer, bør programmet yde støtte til at fremme sådanne foranstaltninger
  . Kommissionen har vedtaget et forslag (11) om medicinsk teknologivurdering (MTV) til støtte for samarbejdet om medicinsk teknologivurdering på EU-plan.

| (11) | I forbindelse med folkesundhedskriser kan
  medicinsk teknologivurdering
  (MTV)
  og kliniske forsøg bidrage til hurtig udvikling
  , identifikation og tilgængelighed
  af medicinske modforanstaltninger. Kommissionen har vedtaget et forslag (11) om medicinsk teknologivurdering (MTV) til støtte for samarbejdet om medicinsk teknologivurdering på EU-plan.
  Programmet bør yde støtte til fremme af sådanne foranstaltninger. |
| --- | --- |

(11)

I forbindelse med folkesundhedskriser kan
  medicinsk teknologivurdering
  (MTV)
  og kliniske forsøg bidrage til hurtig udvikling
  , identifikation og tilgængelighed
  af medicinske modforanstaltninger. Kommissionen har vedtaget et forslag (11) om medicinsk teknologivurdering (MTV) til støtte for samarbejdet om medicinsk teknologivurdering på EU-plan.
  Programmet bør yde støtte til fremme af sådanne foranstaltninger.

Ændring 12

Forslag til forordning

Betragtning 12

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (12) | For at beskytte mennesker i sårbare situationer, herunder dem, der lider af mentale sygdomme og kroniske sygdomme, bør programmet også fremme foranstaltninger, der tager højde for de medfølgende konsekvenser, som sundhedskrisen forårsager for personer i sådanne sårbare grupper. |

Kommissionens forslag

Ændring

(12)

For at beskytte mennesker i sårbare situationer, herunder dem, der lider af mentale sygdomme og kroniske sygdomme, bør programmet også fremme foranstaltninger, der tager højde for de medfølgende konsekvenser, som sundhedskrisen forårsager for personer i sådanne sårbare grupper.

| (12) | For at beskytte mennesker i sårbare situationer, herunder dem, der lider af mentale sygdomme
  , lever med eller er hårdest ramt af smitsomme eller ikkesmitsomme sygdomme
  og kroniske sygdomme
  såsom fedme, kræft, diabetes, hjerte-kar-sygdomme og neurologiske lidelser
  , bør programmet også fremme foranstaltninger, der tager højde for de medfølgende konsekvenser, som sundhedskrisen forårsager for personer i sådanne sårbare grupper.
  Med henblik på at sikre fortsat høje standarder for vigtige sundhedsydelser, herunder forebyggelse, bør programmet — navnlig i perioder med kriser og pandemier — fremme en omstilling til tilgængelig og prismæssigt overkommelig telemedicin, administration af lægemidler i hjemmet og gennemførelse af forebyggelses- og selvplejeplaner, hvor det er muligt og hensigtsmæssigt, samtidig med at det sikres, at kroniske patienter og patienter i risikogrupper har adgang til sundhedspleje og forebyggelsestjenester. |
| --- | --- |

(12)

For at beskytte mennesker i sårbare situationer, herunder dem, der lider af mentale sygdomme
  , lever med eller er hårdest ramt af smitsomme eller ikkesmitsomme sygdomme
  og kroniske sygdomme
  såsom fedme, kræft, diabetes, hjerte-kar-sygdomme og neurologiske lidelser
  , bør programmet også fremme foranstaltninger, der tager højde for de medfølgende konsekvenser, som sundhedskrisen forårsager for personer i sådanne sårbare grupper.
  Med henblik på at sikre fortsat høje standarder for vigtige sundhedsydelser, herunder forebyggelse, bør programmet — navnlig i perioder med kriser og pandemier — fremme en omstilling til tilgængelig og prismæssigt overkommelig telemedicin, administration af lægemidler i hjemmet og gennemførelse af forebyggelses- og selvplejeplaner, hvor det er muligt og hensigtsmæssigt, samtidig med at det sikres, at kroniske patienter og patienter i risikogrupper har adgang til sundhedspleje og forebyggelsestjenester.

Ændring 13

Forslag til forordning

Betragtning 13

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (13) | Covid-19-krisen har fremhævet mange udfordringer angående sikring af den forsyning af lægemidler, medicinsk udstyr og personlige værnemidler, som er nødvendig under pandemier i Unionen. Programmet bør derfor yde støtte til foranstaltninger, der
  fremmer
  produktion, indkøb og forvaltning af kriserelevante produkter, og som sikrer komplementaritet med andre EU-instrumenter. |

Kommissionens forslag

Ændring

(13)

Covid-19-krisen har fremhævet mange udfordringer angående sikring af den forsyning af lægemidler, medicinsk udstyr og personlige værnemidler, som er nødvendig under pandemier i Unionen. Programmet bør derfor yde støtte til foranstaltninger, der
  fremmer
  produktion, indkøb og forvaltning af kriserelevante produkter, og som sikrer komplementaritet med andre EU-instrumenter.

| (13) | Covid-19-krisen har fremhævet mange udfordringer
  , herunder Unionens afhængighed af tredjelande
  angående sikring af den forsyning af
  kemiske råstoffer og udgangsmaterialer, aktive farmaceutiske ingredienser,
  lægemidler, medicinsk udstyr og personlige værnemidler, som er nødvendig under pandemier i Unionen. Programmet bør derfor yde støtte til foranstaltninger, der
  øger sikkerheden med hensyn til
  produktion,
  forsyning, forvaltning og distribution af lægemidler og medicinsk udstyr i Unionen og mindsker afhængigheden af tredjelande ved at tilskynde til diversificering af forsyningskæder, fremme af produktion i Unionen og fælles
  indkøb og forvaltning af kriserelevante produkter, og som sikrer komplementaritet med andre EU-instrumenter
  , for at mindske risikoen for mangler, navnlig i perioder med sundhedskriser
  . |
| --- | --- |

(13)

Covid-19-krisen har fremhævet mange udfordringer
  , herunder Unionens afhængighed af tredjelande
  angående sikring af den forsyning af
  kemiske råstoffer og udgangsmaterialer, aktive farmaceutiske ingredienser,
  lægemidler, medicinsk udstyr og personlige værnemidler, som er nødvendig under pandemier i Unionen. Programmet bør derfor yde støtte til foranstaltninger, der
  øger sikkerheden med hensyn til
  produktion,
  forsyning, forvaltning og distribution af lægemidler og medicinsk udstyr i Unionen og mindsker afhængigheden af tredjelande ved at tilskynde til diversificering af forsyningskæder, fremme af produktion i Unionen og fælles
  indkøb og forvaltning af kriserelevante produkter, og som sikrer komplementaritet med andre EU-instrumenter
  , for at mindske risikoen for mangler, navnlig i perioder med sundhedskriser
  .

Ændring 14

Forslag til forordning

Betragtning 14

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (14) | For at minimere de folkesundhedsmæssige konsekvenser af alvorlige grænseoverskridende sundhedstrusler bør det være muligt, at de foranstaltninger, der støttes under programmet, omfatter koordinering af aktiviteter, der styrker interoperabiliteten og sammenhængen i medlemsstaternes sundhedsvæsener gennem benchmarking, samarbejde og udveksling af bedste praksis og sikrer, at de er i stand til at reagere på krisesituationer på sundhedsområdet, herunder beredskabsplanlægning og -øvelser samt opkvalificering af sundhedspersonale og personale på folkesundhedsområdet og etablering af mekanismer til effektiv overvågning og behovsbaseret distribution eller tildeling af de varer og tjenesteydelser, der er nødvendige i krisetider. |

Kommissionens forslag

Ændring

(14)

For at minimere de folkesundhedsmæssige konsekvenser af alvorlige grænseoverskridende sundhedstrusler bør det være muligt, at de foranstaltninger, der støttes under programmet, omfatter koordinering af aktiviteter, der styrker interoperabiliteten og sammenhængen i medlemsstaternes sundhedsvæsener gennem benchmarking, samarbejde og udveksling af bedste praksis og sikrer, at de er i stand til at reagere på krisesituationer på sundhedsområdet, herunder beredskabsplanlægning og -øvelser samt opkvalificering af sundhedspersonale og personale på folkesundhedsområdet og etablering af mekanismer til effektiv overvågning og behovsbaseret distribution eller tildeling af de varer og tjenesteydelser, der er nødvendige i krisetider.

| (14) | For at minimere de folkesundhedsmæssige konsekvenser af alvorlige grænseoverskridende sundhedstrusler bør det være muligt, at de foranstaltninger, der støttes under programmet, omfatter koordinering af aktiviteter, der styrker interoperabiliteten og sammenhængen i medlemsstaternes sundhedsvæsener gennem benchmarking, samarbejde og udveksling af bedste praksis
  , også via et øget antal fælles aktioner,
  og sikrer, at de er i stand til at reagere på krisesituationer på sundhedsområdet, herunder beredskabsplanlægning og -øvelser samt opkvalificering af sundhedspersonale og personale på folkesundhedsområdet og etablering af mekanismer til effektiv overvågning og behovsbaseret distribution eller tildeling af de varer og tjenesteydelser, der er nødvendige i krisetider
  , hvilket ville være særligt nyttigt i en grænseoverskridende sammenhæng
  . |
| --- | --- |

(14)

For at minimere de folkesundhedsmæssige konsekvenser af alvorlige grænseoverskridende sundhedstrusler bør det være muligt, at de foranstaltninger, der støttes under programmet, omfatter koordinering af aktiviteter, der styrker interoperabiliteten og sammenhængen i medlemsstaternes sundhedsvæsener gennem benchmarking, samarbejde og udveksling af bedste praksis
  , også via et øget antal fælles aktioner,
  og sikrer, at de er i stand til at reagere på krisesituationer på sundhedsområdet, herunder beredskabsplanlægning og -øvelser samt opkvalificering af sundhedspersonale og personale på folkesundhedsområdet og etablering af mekanismer til effektiv overvågning og behovsbaseret distribution eller tildeling af de varer og tjenesteydelser, der er nødvendige i krisetider
  , hvilket ville være særligt nyttigt i en grænseoverskridende sammenhæng
  .

Ændring 15

Forslag til forordning

Betragtning 14 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (14a) | Oprettelsen af en kommunikationsportal for offentligheden ville give Unionen mulighed for at dele validerede oplysninger, sende advarsler til borgerne i Europa og bekæmpe desinformation. Den kunne indeholde en bred vifte af oplysninger, forebyggelseskampagner og undervisningsprogrammer for unge. Denne portal kunne også anvendes til i samarbejde med Det Europæiske Center for Forebyggelse af og Kontrol med Sygdomme (ECDC) at fremme stærk immuniseringsdækning på EU-plan. |

Kommissionens forslag

Ændring

(14a)

Oprettelsen af en kommunikationsportal for offentligheden ville give Unionen mulighed for at dele validerede oplysninger, sende advarsler til borgerne i Europa og bekæmpe desinformation. Den kunne indeholde en bred vifte af oplysninger, forebyggelseskampagner og undervisningsprogrammer for unge. Denne portal kunne også anvendes til i samarbejde med Det Europæiske Center for Forebyggelse af og Kontrol med Sygdomme (ECDC) at fremme stærk immuniseringsdækning på EU-plan.

Ændring 16

Forslag til forordning

Betragtning 15

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (15) | Erfaringerne fra covid-19-krisen har vist, at der er et generelt behov for støtte til strukturel omlægning og systemiske reformer af sundhedssystemer i hele Unionen med henblik på at forbedre deres virkningsfuldhed, tilgængelighed og modstandsdygtighed. I forbindelse med sådanne omlægninger og reformer bør programmet — i synergi med programmet for et digitalt Europa — tilskynde til foranstaltninger, der fremmer den digitale omstilling inden for sundhedsydelser og som øger deres interoperabilitet, bidrager til, at sundhedssystemer har en større kapacitet til at fremme sygdomsforebyggelse og sundhedsfremme, at skabe nye plejemodeller og at levere integrerede ydelser, lige fra hjemmepleje og primær sundhedspleje til meget specialiserede ydelser, der er baseret på folks behov og som sikrer en effektiv offentlig sundhedsarbejdsstyrke, der er udstyret med de rette færdigheder, herunder digitale færdigheder. Udviklingen af et europæisk sundhedsdataområde vil give sundhedssystemer, forskere og de offentlige myndigheder mulighed for at forbedre tilgængeligheden og kvaliteten af sundhedsydelser. I lyset af den grundlæggende ret til at få adgang til forebyggende sundhedsydelser og til at modtage lægehjælp, der er nedfældet i artikel 35 i EU's charter om grundlæggende rettigheder, og i lyset af de fælles værdier og principper i Den Europæiske Unions sundhedssystemer, som fastsat i Rådets konklusioner af 2. juni 2006 (12), bør programmet støtte foranstaltninger, der sikrer universalitet og inklusion i den forstand, at ingen nægtes adgang til sundhedspleje, og som sikrer, at patienters rettigheder, herunder databeskyttelse, respekteres. |

Kommissionens forslag

Ændring

(15)

Erfaringerne fra covid-19-krisen har vist, at der er et generelt behov for støtte til strukturel omlægning og systemiske reformer af sundhedssystemer i hele Unionen med henblik på at forbedre deres virkningsfuldhed, tilgængelighed og modstandsdygtighed. I forbindelse med sådanne omlægninger og reformer bør programmet — i synergi med programmet for et digitalt Europa — tilskynde til foranstaltninger, der fremmer den digitale omstilling inden for sundhedsydelser og som øger deres interoperabilitet, bidrager til, at sundhedssystemer har en større kapacitet til at fremme sygdomsforebyggelse og sundhedsfremme, at skabe nye plejemodeller og at levere integrerede ydelser, lige fra hjemmepleje og primær sundhedspleje til meget specialiserede ydelser, der er baseret på folks behov og som sikrer en effektiv offentlig sundhedsarbejdsstyrke, der er udstyret med de rette færdigheder, herunder digitale færdigheder. Udviklingen af et europæisk sundhedsdataområde vil give sundhedssystemer, forskere og de offentlige myndigheder mulighed for at forbedre tilgængeligheden og kvaliteten af sundhedsydelser. I lyset af den grundlæggende ret til at få adgang til forebyggende sundhedsydelser og til at modtage lægehjælp, der er nedfældet i artikel 35 i EU's charter om grundlæggende rettigheder, og i lyset af de fælles værdier og principper i Den Europæiske Unions sundhedssystemer, som fastsat i Rådets konklusioner af 2. juni 2006 (12), bør programmet støtte foranstaltninger, der sikrer universalitet og inklusion i den forstand, at ingen nægtes adgang til sundhedspleje, og som sikrer, at patienters rettigheder, herunder databeskyttelse, respekteres.

| (15) | Erfaringerne fra covid-19-krisen har vist, at der er et generelt behov for støtte til strukturel omlægning og systemiske reformer af sundhedssystemer i hele Unionen med henblik på at forbedre deres virkningsfuldhed, tilgængelighed
  , bæredygtighed
  og modstandsdygtighed. I forbindelse med sådanne omlægninger og reformer bør programmet — i synergi med programmet for et digitalt Europa — tilskynde til foranstaltninger, der fremmer den digitale omstilling inden for sundhedsydelser og som øger deres interoperabilitet, bidrager til, at sundhedssystemer har en større kapacitet til at fremme
  strukturel, primær, sekundær, tertiær og kvaternær
  sygdomsforebyggelse og sundhedsfremme, at skabe nye
  resultatbaserede
  plejemodeller og at levere integrerede ydelser, lige fra hjemmepleje og primær sundhedspleje til meget specialiserede ydelser, der er baseret på folks behov
  , som løfter borgernes niveau af sundhedskompetencer og digitale sundhedskompetencer,
  og som sikrer en effektiv offentlig sundhedsarbejdsstyrke, der er udstyret med de rette færdigheder, herunder digitale færdigheder
  , der jævnligt opdateres i lyset af videnskabelige og teknologiske fremskridt i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/36/EF

   (11a).
  Synergien mellem det europæiske sundhedsprogram og programmet for et digitalt Europa bør bidrage til implementering og udvidelse af e-sundhed, der reducerer unødvendig transport og uopfyldte behov for sundhedspleje.
  Udviklingen af et europæisk sundhedsdataområde
  og af europæiske elektroniske patientjournaler
  vil give sundhedssystemer, forskere og de offentlige myndigheder mulighed for at forbedre
  adgangen til, den prismæssige overkommelighed,
  tilgængeligheden og kvaliteten af sundhedsydelser
  og øge mængden af data, der er til rådighed for patienter og sundhedspersonale, hvorved kvaliteten af sundhedsplejen og patienternes frie bevægelighed i Unionen forbedres
  . I lyset af den grundlæggende ret til at få adgang til forebyggende sundhedsydelser og til at modtage lægehjælp, der er nedfældet i artikel 35 i EU's charter om grundlæggende rettigheder, og i lyset af de fælles værdier og principper i Den Europæiske Unions sundhedssystemer, som fastsat i Rådets konklusioner af 2. juni 2006 (12), bør programmet støtte foranstaltninger, der sikrer universalitet og inklusion i den forstand, at ingen nægtes adgang til sundhedspleje, og som sikrer, at patienters rettigheder, herunder databeskyttelse, respekteres.
  Programmet bør støtte adgang til og deling af personlige sundhedsdata med forbehold af anvendelsen af GDPR-reglerne og øge patienternes digitale færdigheder. |
| --- | --- |

(15)

Erfaringerne fra covid-19-krisen har vist, at der er et generelt behov for støtte til strukturel omlægning og systemiske reformer af sundhedssystemer i hele Unionen med henblik på at forbedre deres virkningsfuldhed, tilgængelighed
  , bæredygtighed
  og modstandsdygtighed. I forbindelse med sådanne omlægninger og reformer bør programmet — i synergi med programmet for et digitalt Europa — tilskynde til foranstaltninger, der fremmer den digitale omstilling inden for sundhedsydelser og som øger deres interoperabilitet, bidrager til, at sundhedssystemer har en større kapacitet til at fremme
  strukturel, primær, sekundær, tertiær og kvaternær
  sygdomsforebyggelse og sundhedsfremme, at skabe nye
  resultatbaserede
  plejemodeller og at levere integrerede ydelser, lige fra hjemmepleje og primær sundhedspleje til meget specialiserede ydelser, der er baseret på folks behov
  , som løfter borgernes niveau af sundhedskompetencer og digitale sundhedskompetencer,
  og som sikrer en effektiv offentlig sundhedsarbejdsstyrke, der er udstyret med de rette færdigheder, herunder digitale færdigheder
  , der jævnligt opdateres i lyset af videnskabelige og teknologiske fremskridt i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/36/EF

   (11a).
  Synergien mellem det europæiske sundhedsprogram og programmet for et digitalt Europa bør bidrage til implementering og udvidelse af e-sundhed, der reducerer unødvendig transport og uopfyldte behov for sundhedspleje.
  Udviklingen af et europæisk sundhedsdataområde
  og af europæiske elektroniske patientjournaler
  vil give sundhedssystemer, forskere og de offentlige myndigheder mulighed for at forbedre
  adgangen til, den prismæssige overkommelighed,
  tilgængeligheden og kvaliteten af sundhedsydelser
  og øge mængden af data, der er til rådighed for patienter og sundhedspersonale, hvorved kvaliteten af sundhedsplejen og patienternes frie bevægelighed i Unionen forbedres
  . I lyset af den grundlæggende ret til at få adgang til forebyggende sundhedsydelser og til at modtage lægehjælp, der er nedfældet i artikel 35 i EU's charter om grundlæggende rettigheder, og i lyset af de fælles værdier og principper i Den Europæiske Unions sundhedssystemer, som fastsat i Rådets konklusioner af 2. juni 2006 (12), bør programmet støtte foranstaltninger, der sikrer universalitet og inklusion i den forstand, at ingen nægtes adgang til sundhedspleje, og som sikrer, at patienters rettigheder, herunder databeskyttelse, respekteres.
  Programmet bør støtte adgang til og deling af personlige sundhedsdata med forbehold af anvendelsen af GDPR-reglerne og øge patienternes digitale færdigheder.

Ændring 17

Forslag til forordning

Betragtning 15 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (15a) | Kønssensitivitet og viden om køn skal forbedres i uddannelsen af sundhedspersonale og inden for forskning, diagnose, behandling og virkning af lægemidler og terapi for bedre at kunne forstå og behandle begge køn. |

Kommissionens forslag

Ændring

(15a)

Kønssensitivitet og viden om køn skal forbedres i uddannelsen af sundhedspersonale og inden for forskning, diagnose, behandling og virkning af lægemidler og terapi for bedre at kunne forstå og behandle begge køn.

Ændring 18

Forslag til forordning

Betragtning 15 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (15b) | I henhold til artikel 153 i TEUF skal Unionen støtte og supplere medlemsstaternes aktiviteter vedrørende forbedring af arbejdsmiljøet og beskyttelse af arbejdstagernes sundhed, sikkerhed og arbejdsvilkår. Det er vigtigt at tage højde for, at arbejdstagerne tilbringer meget tid på deres arbejdspladser, og for den mulige sundhedsrisiko, de kan blive udsat for, såsom sundhedsfarlige og kræftfremkaldende stoffer og gentagne bevægelser, hvilket fører til en stor byrde i form af uarbejdsdygtighed og antal tabte arbejdsdage, som igen har konsekvenser for den enkelte, familien og samfundet. Programmet bør også afspejle betydningen af sundhed på arbejdspladsen og indvirkningen heraf på sundhedspersonale og samfund. Kommissionen bør samarbejde med medlemsstaterne om at skabe ny lovgivning, der kan forbedre arbejdstagernes sundhedsforhold, forbedre deres arbejdsvilkår, balancen mellem arbejdsliv og privatliv, fremme trivsel og forbedre mental sundhed, forebygge førtidspensionering på grund af dårligt helbred og dårlig sundhedsforvaltning. |

Kommissionens forslag

Ændring

(15b)

I henhold til artikel 153 i TEUF skal Unionen støtte og supplere medlemsstaternes aktiviteter vedrørende forbedring af arbejdsmiljøet og beskyttelse af arbejdstagernes sundhed, sikkerhed og arbejdsvilkår. Det er vigtigt at tage højde for, at arbejdstagerne tilbringer meget tid på deres arbejdspladser, og for den mulige sundhedsrisiko, de kan blive udsat for, såsom sundhedsfarlige og kræftfremkaldende stoffer og gentagne bevægelser, hvilket fører til en stor byrde i form af uarbejdsdygtighed og antal tabte arbejdsdage, som igen har konsekvenser for den enkelte, familien og samfundet. Programmet bør også afspejle betydningen af sundhed på arbejdspladsen og indvirkningen heraf på sundhedspersonale og samfund. Kommissionen bør samarbejde med medlemsstaterne om at skabe ny lovgivning, der kan forbedre arbejdstagernes sundhedsforhold, forbedre deres arbejdsvilkår, balancen mellem arbejdsliv og privatliv, fremme trivsel og forbedre mental sundhed, forebygge førtidspensionering på grund af dårligt helbred og dårlig sundhedsforvaltning.

Ændring 19

Forslag til forordning

Betragtning 15 c (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (15c) | Programmet bør facilitere revisionen af EU-OSHA's mandat til at fremme sunde og sikre arbejdspladser i hele Unionen og støtte agenturets aktiviteter og analyser med hensyn til sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen. Kommissionen bør foreslå en ny strategisk EU-lovramme for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen for perioden 2021-2027 og bør fortsat ajourføre Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/37/EF

   (12a)

  . Desuden bør programmet støtte foranstaltninger med henblik på at lette folks tilbagevenden til arbejdspladsen efter langvarigt sygefravær og på bedre inkludering i arbejdsstyrken af personer med kronisk sygdom eller handicap. |

Kommissionens forslag

Ændring

(15c)

Programmet bør facilitere revisionen af EU-OSHA's mandat til at fremme sunde og sikre arbejdspladser i hele Unionen og støtte agenturets aktiviteter og analyser med hensyn til sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen. Kommissionen bør foreslå en ny strategisk EU-lovramme for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen for perioden 2021-2027 og bør fortsat ajourføre Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/37/EF

   (12a)

  . Desuden bør programmet støtte foranstaltninger med henblik på at lette folks tilbagevenden til arbejdspladsen efter langvarigt sygefravær og på bedre inkludering i arbejdsstyrken af personer med kronisk sygdom eller handicap.

Ændring 20

Forslag til forordning

Betragtning 16

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (16) | At holde mennesker sunde og aktive længere og sætte dem i stand til at spille en aktiv rolle i forvaltningen af deres sundhed vil have positive virkninger på sundhed, uligheder på sundhedsområdet, livskvalitet, produktivitet, konkurrencedygtighed og inklusion, samtidig med at presset på de nationale budgetter lettes. Kommissionen har forpligtet sig til at hjælpe medlemsstaterne til at nå målene for bæredygtig udvikling i »FN's 2030-dagsorden for bæredygtig udvikling«, navnlig
  bæredygtigt udviklingsmål 3
  :»Vi skal sikre et sundt liv for alle og fremme trivsel for alle aldersgrupper« (13). Programmet bør derfor bidrage til de foranstaltninger, der træffes for at nå
  disse mål
  . |

Kommissionens forslag

Ændring

(16)

At holde mennesker sunde og aktive længere og sætte dem i stand til at spille en aktiv rolle i forvaltningen af deres sundhed vil have positive virkninger på sundhed, uligheder på sundhedsområdet, livskvalitet, produktivitet, konkurrencedygtighed og inklusion, samtidig med at presset på de nationale budgetter lettes. Kommissionen har forpligtet sig til at hjælpe medlemsstaterne til at nå målene for bæredygtig udvikling i »FN's 2030-dagsorden for bæredygtig udvikling«, navnlig
  bæredygtigt udviklingsmål 3
  :»Vi skal sikre et sundt liv for alle og fremme trivsel for alle aldersgrupper« (13). Programmet bør derfor bidrage til de foranstaltninger, der træffes for at nå
  disse mål
  .

| (16) | Sundhed er en investering, og dette koncept bør være det centrale element i programmet.
  At holde mennesker sunde og aktive længere og sætte dem i stand til at spille en aktiv rolle i forvaltningen af deres sundhed
  ved at forbedre deres sundhedskompetencer
  vil have positive virkninger på sundhed, uligheder på sundhedsområdet
  , uretfærdighed på sundhedsområdet
  , livskvalitet, produktivitet, konkurrencedygtighed og inklusion, samtidig med at presset på de nationale
  sundhedssystemer og
  budgetter lettes.
  Programmet bør også støtte foranstaltninger til at mindske uligheder i leveringen af sundhedsydelser i landdistrikter og fjerntliggende områder, herunder i regionerne i den yderste periferi, med henblik på at opnå inklusiv vækst.
  Kommissionen har forpligtet sig til at hjælpe medlemsstaterne til at nå
  verdens
  målene for bæredygtig udvikling i »FN's 2030-dagsorden for bæredygtig udvikling«, navnlig
  verdensmål 3
  : »Vi skal sikre et sundt liv for alle og fremme trivsel for alle aldersgrupper« (13). Programmet bør derfor bidrage til de foranstaltninger, der træffes for at nå
  verdensmålene, hvilket vil forbedre de sociale determinanter for sundhed og fremme sundheden for Unionens borgere
  . |
| --- | --- |

(16)

Sundhed er en investering, og dette koncept bør være det centrale element i programmet.
  At holde mennesker sunde og aktive længere og sætte dem i stand til at spille en aktiv rolle i forvaltningen af deres sundhed
  ved at forbedre deres sundhedskompetencer
  vil have positive virkninger på sundhed, uligheder på sundhedsområdet
  , uretfærdighed på sundhedsområdet
  , livskvalitet, produktivitet, konkurrencedygtighed og inklusion, samtidig med at presset på de nationale
  sundhedssystemer og
  budgetter lettes.
  Programmet bør også støtte foranstaltninger til at mindske uligheder i leveringen af sundhedsydelser i landdistrikter og fjerntliggende områder, herunder i regionerne i den yderste periferi, med henblik på at opnå inklusiv vækst.
  Kommissionen har forpligtet sig til at hjælpe medlemsstaterne til at nå
  verdens
  målene for bæredygtig udvikling i »FN's 2030-dagsorden for bæredygtig udvikling«, navnlig
  verdensmål 3
  : »Vi skal sikre et sundt liv for alle og fremme trivsel for alle aldersgrupper« (13). Programmet bør derfor bidrage til de foranstaltninger, der træffes for at nå
  verdensmålene, hvilket vil forbedre de sociale determinanter for sundhed og fremme sundheden for Unionens borgere
  .

Ændring 21

Forslag til forordning

Betragtning 17

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (17) | Ikkeoverførbare sygdomme er et resultat af en kombination af genetiske, fysiologiske, miljømæssige
  og adfærdsrelaterede faktorer
  . Sådanne ikkeoverførbare sygdomme som hjerte-kar-sygdomme, kræft, kroniske luftvejssygdomme
  og
  diabetes er vigtige årsager til handicap, svigtende helbred, førtidspensionering og for tidlig død i Unionen, hvilket medfører betydelige sociale og økonomiske konsekvenser. For at mindske virkningen af ikkeoverførbare sygdomme for enkeltpersoner og samfundet i Unionen og nå udviklingsmål 3 i målene for bæredygtig udvikling, delmål 3.4, om at reducere for tidlig død som følge af ikkeoverførbare sygdomme med en tredjedel senest i 2030 er det afgørende at sikre en integreret indsats med fokus på forebyggelse på tværs af sektorer og politikområder kombineret med en indsats for at styrke sundhedssystemerne. |

Kommissionens forslag

Ændring

(17)

Ikkeoverførbare sygdomme er et resultat af en kombination af genetiske, fysiologiske, miljømæssige
  og adfærdsrelaterede faktorer
  . Sådanne ikkeoverførbare sygdomme som hjerte-kar-sygdomme, kræft, kroniske luftvejssygdomme
  og
  diabetes er vigtige årsager til handicap, svigtende helbred, førtidspensionering og for tidlig død i Unionen, hvilket medfører betydelige sociale og økonomiske konsekvenser. For at mindske virkningen af ikkeoverførbare sygdomme for enkeltpersoner og samfundet i Unionen og nå udviklingsmål 3 i målene for bæredygtig udvikling, delmål 3.4, om at reducere for tidlig død som følge af ikkeoverførbare sygdomme med en tredjedel senest i 2030 er det afgørende at sikre en integreret indsats med fokus på forebyggelse på tværs af sektorer og politikområder kombineret med en indsats for at styrke sundhedssystemerne.

| (17) | Ikkeoverførbare sygdomme er et resultat af en kombination af genetiske
  og sundhedsmæssige determinanter (
  fysiologiske,
  adfærdsrelaterede og
  miljømæssige). Sådanne ikkeoverførbare sygdomme som hjerte-kar-sygdomme, kræft,
  fedme,
  kroniske luftvejssygdomme, diabetes
  , mentale sygdomme og neurologiske lidelser
  er vigtige årsager til handicap, svigtende helbred, førtidspensionering og for tidlig død i Unionen,
  selv om ikkeoverførbare sygdomme var ansvarlige for 87 % af sygdomsjusterede leveår i Unionen i 2017,
  hvilket medfører betydelige
  følelsesmæssige,
  sociale og økonomiske konsekvenser. For at mindske virkningen af ikkeoverførbare sygdomme for enkeltpersoner og samfundet i Unionen og nå udviklingsmål 3 i 
  verdens
  målene for bæredygtig udvikling,
  navnlig men ikke kun
  delmål 3.4, om at reducere for tidlig død som følge af ikkeoverførbare sygdomme med en tredjedel senest i 2030, er det afgørende at sikre en integreret indsats med fokus på
  sundhedsfremme og
  forebyggelse på tværs af sektorer
  , specialer
  og politikområder
  , idet der tages hensyn til sammenhængen mellem de fleste ikkeoverførbare sygdomme,
  kombineret med en indsats for at styrke sundhedssystemerne
  og forsyningen af passende lægemidler
  .
  En styrkelse af gennemførelsen af WHO's rammekonvention om tobakskontrol er helt afgørende for at opnå en reel, holdbar reduktion af ikkeoverførbare sygdomme, der kan forebygges
  .
  Programmet bør støtte foranstaltninger, der tager sigte på at integrere mental sundhed på alle områder, herunder på arbejdspladsen og i skolerne, og fremme foranstaltninger til bekæmpelse af depression og selvmord og til at gennemføre integrerende mental sundhedspleje. |
| --- | --- |

(17)

Ikkeoverførbare sygdomme er et resultat af en kombination af genetiske
  og sundhedsmæssige determinanter (
  fysiologiske,
  adfærdsrelaterede og
  miljømæssige). Sådanne ikkeoverførbare sygdomme som hjerte-kar-sygdomme, kræft,
  fedme,
  kroniske luftvejssygdomme, diabetes
  , mentale sygdomme og neurologiske lidelser
  er vigtige årsager til handicap, svigtende helbred, førtidspensionering og for tidlig død i Unionen,
  selv om ikkeoverførbare sygdomme var ansvarlige for 87 % af sygdomsjusterede leveår i Unionen i 2017,
  hvilket medfører betydelige
  følelsesmæssige,
  sociale og økonomiske konsekvenser. For at mindske virkningen af ikkeoverførbare sygdomme for enkeltpersoner og samfundet i Unionen og nå udviklingsmål 3 i 
  verdens
  målene for bæredygtig udvikling,
  navnlig men ikke kun
  delmål 3.4, om at reducere for tidlig død som følge af ikkeoverførbare sygdomme med en tredjedel senest i 2030, er det afgørende at sikre en integreret indsats med fokus på
  sundhedsfremme og
  forebyggelse på tværs af sektorer
  , specialer
  og politikområder
  , idet der tages hensyn til sammenhængen mellem de fleste ikkeoverførbare sygdomme,
  kombineret med en indsats for at styrke sundhedssystemerne
  og forsyningen af passende lægemidler
  .
  En styrkelse af gennemførelsen af WHO's rammekonvention om tobakskontrol er helt afgørende for at opnå en reel, holdbar reduktion af ikkeoverførbare sygdomme, der kan forebygges
  .
  Programmet bør støtte foranstaltninger, der tager sigte på at integrere mental sundhed på alle områder, herunder på arbejdspladsen og i skolerne, og fremme foranstaltninger til bekæmpelse af depression og selvmord og til at gennemføre integrerende mental sundhedspleje.

Ændring 22

Forslag til forordning

Betragtning 18

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (18) | Programmet bør derfor bidrage til sygdomsforebyggelse gennem hele
  enkeltpersoners
  liv og til sundhedsfremme ved at tackle sundhedsmæssige
  risikofaktorer
  såsom brug af tobak og relaterede produkter og eksponering for deres emissioner, skadeligt alkoholforbrug og
  indtag
  af ulovlige stoffer. Programmet bør også bidrage til at begrænse narkotikarelaterede helbredsskader, usunde kostvaner
  og
  fysisk inaktivitet samt eksponering for miljøforurening, og skabe miljøer, der understøtter en sund livsstil, for at supplere medlemsstaternes indsats på disse områder. Programmet bør derfor
  også
  bidrage til at nå målene i den europæiske grønne pagt, fra jord til bord-strategien
  og
  biodiversitetsstrategien. |

Kommissionens forslag

Ændring

(18)

Programmet bør derfor bidrage til sygdomsforebyggelse gennem hele
  enkeltpersoners
  liv og til sundhedsfremme ved at tackle sundhedsmæssige
  risikofaktorer
  såsom brug af tobak og relaterede produkter og eksponering for deres emissioner, skadeligt alkoholforbrug og
  indtag
  af ulovlige stoffer. Programmet bør også bidrage til at begrænse narkotikarelaterede helbredsskader, usunde kostvaner
  og
  fysisk inaktivitet samt eksponering for miljøforurening, og skabe miljøer, der understøtter en sund livsstil, for at supplere medlemsstaternes indsats på disse områder. Programmet bør derfor
  også
  bidrage til at nå målene i den europæiske grønne pagt, fra jord til bord-strategien
  og
  biodiversitetsstrategien.

| (18) | Sundhedsfremme og forebyggelse er langt mere omkostningseffektivt end behandling, både hvad angår penge og kvalitetsjusterede leveår, og
  programmet bør derfor bidrage til sygdomsforebyggelse gennem hele
  en persons
  liv og til sundhedsfremme ved at tackle sundhedsmæssige
  determinanter
  såsom brug af tobak og relaterede produkter og eksponering for deres emissioner,
  et
  skadeligt alkoholforbrug,
  et usundt ernæringsmiljø
  og
  brug
  af ulovlige stoffer
  og psykoaktive stoffer
  .
  For at opnå den bedst mulige sundhedsstatus bør programmet tackle alle sundhedsdeterminanter. Sundhedsfremme, sundhedsbeskyttelse og sygdomsforebyggelse gennem hele en persons liv bør være det centrale i programmet ved at tackle sundhedsmæssige og mentale risikofaktorer såsom brug af tobak og relaterede produkter og eksponering for deres emissioner, skadeligt alkoholforbrug og brug af skadelige stoffer og anden misbrugsadfærd.
  Programmet bør også bidrage til at begrænse narkotikarelaterede helbredsskader
  , fedme og
  usunde kostvaner, fysisk inaktivitet samt eksponering for miljøforurening, og skabe miljøer, der understøtter en sund livsstil, for at supplere medlemsstaternes indsats på disse områder.
  Programmet bør derfor bidrage til et højt niveau af beskyttelse af menneskers sundhed og forebyggelse gennem hele en persons liv, herunder gennem fremme af fysisk aktivitet, ernæringsmæssig pleje og fremme af sundhedsuddannelse
  .
  Programmet bør
  også
  styrke og støtte gennemførelsen af Unionens sundhedsrelaterede lovgivning, herunder inden for miljøhygiejne, og fremme princippet om »sundhed i alle politikker«.
  Programmet bør desuden bidrage til at nå målene i den europæiske grønne pagt, fra jord til bord-strategien, biodiversitetsstrategien
  og strategien for bæredygtig brug af kemikalier
  . |
| --- | --- |

(18)

Sundhedsfremme og forebyggelse er langt mere omkostningseffektivt end behandling, både hvad angår penge og kvalitetsjusterede leveår, og
  programmet bør derfor bidrage til sygdomsforebyggelse gennem hele
  en persons
  liv og til sundhedsfremme ved at tackle sundhedsmæssige
  determinanter
  såsom brug af tobak og relaterede produkter og eksponering for deres emissioner,
  et
  skadeligt alkoholforbrug,
  et usundt ernæringsmiljø
  og
  brug
  af ulovlige stoffer
  og psykoaktive stoffer
  .
  For at opnå den bedst mulige sundhedsstatus bør programmet tackle alle sundhedsdeterminanter. Sundhedsfremme, sundhedsbeskyttelse og sygdomsforebyggelse gennem hele en persons liv bør være det centrale i programmet ved at tackle sundhedsmæssige og mentale risikofaktorer såsom brug af tobak og relaterede produkter og eksponering for deres emissioner, skadeligt alkoholforbrug og brug af skadelige stoffer og anden misbrugsadfærd.
  Programmet bør også bidrage til at begrænse narkotikarelaterede helbredsskader
  , fedme og
  usunde kostvaner, fysisk inaktivitet samt eksponering for miljøforurening, og skabe miljøer, der understøtter en sund livsstil, for at supplere medlemsstaternes indsats på disse områder.
  Programmet bør derfor bidrage til et højt niveau af beskyttelse af menneskers sundhed og forebyggelse gennem hele en persons liv, herunder gennem fremme af fysisk aktivitet, ernæringsmæssig pleje og fremme af sundhedsuddannelse
  .
  Programmet bør
  også
  styrke og støtte gennemførelsen af Unionens sundhedsrelaterede lovgivning, herunder inden for miljøhygiejne, og fremme princippet om »sundhed i alle politikker«.
  Programmet bør desuden bidrage til at nå målene i den europæiske grønne pagt, fra jord til bord-strategien, biodiversitetsstrategien
  og strategien for bæredygtig brug af kemikalier
  .

Ændring 23

Forslag til forordning

Betragtning 18 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (18a) | Programmet bør fortsat støtte foranstaltninger inden for reduktion og forebyggelse af alkoholrelaterede skader med henblik på en revideret EU-alkoholstrategi. Beskyttelse af børn mod alkohol bør være en af programmets prioriteter. |

Kommissionens forslag

Ændring

(18a)

Programmet bør fortsat støtte foranstaltninger inden for reduktion og forebyggelse af alkoholrelaterede skader med henblik på en revideret EU-alkoholstrategi. Beskyttelse af børn mod alkohol bør være en af programmets prioriteter.

Ændring 24

Forslag til forordning

Betragtning 18 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (18b) | Kroniske sygdomme udgør fortsat en betydelig byrde i Unionen. Kroniske sygdomme udvikler sig langsomt, er langvarige og ofte uhelbredelige. Kroniske sygdomme er i mange tilfælde forbundet med mere end én ledsagesygdom, hvilket gør dem endnu vanskeligere at behandle og håndtere. De har forårsaget store menneskelige lidelser og også lagt en enorm byrde på sundhedssystemerne. Mange kroniske sygdomme, såsom hjerte-kar-sygdomme og diabetes-2, kan imidlertid forebygges med sunde livsstilsvalg, mens andre sygdomme, f.eks. neurologiske sygdomme, kan håndteres, så indtrædelsen forsinkes, hvis de opdages tidligt, eller ved at patienterne får hjælp til at få det bedst muligt og forblive aktive i længere tid. Unionen og medlemsstaterne kan derfor i høj grad mindske medlemsstaternes byrde ved at arbejde sammen for at opnå en bedre og mere effektiv kontrol af sygdomme, og programmet bør støtte foranstaltninger på dette område. Programmet bør støtte udviklingen af specifikke europæiske retningslinjer for forebyggelse og håndtering af sygdomme inden for både overførbare og ikkeoverførbare sygdomme, såsom hjerte-kar-sygdomme, neurodegenerative sygdomme, luftvejssygdomme og diabetes. |

Kommissionens forslag

Ændring

(18b)

Kroniske sygdomme udgør fortsat en betydelig byrde i Unionen. Kroniske sygdomme udvikler sig langsomt, er langvarige og ofte uhelbredelige. Kroniske sygdomme er i mange tilfælde forbundet med mere end én ledsagesygdom, hvilket gør dem endnu vanskeligere at behandle og håndtere. De har forårsaget store menneskelige lidelser og også lagt en enorm byrde på sundhedssystemerne. Mange kroniske sygdomme, såsom hjerte-kar-sygdomme og diabetes-2, kan imidlertid forebygges med sunde livsstilsvalg, mens andre sygdomme, f.eks. neurologiske sygdomme, kan håndteres, så indtrædelsen forsinkes, hvis de opdages tidligt, eller ved at patienterne får hjælp til at få det bedst muligt og forblive aktive i længere tid. Unionen og medlemsstaterne kan derfor i høj grad mindske medlemsstaternes byrde ved at arbejde sammen for at opnå en bedre og mere effektiv kontrol af sygdomme, og programmet bør støtte foranstaltninger på dette område. Programmet bør støtte udviklingen af specifikke europæiske retningslinjer for forebyggelse og håndtering af sygdomme inden for både overførbare og ikkeoverførbare sygdomme, såsom hjerte-kar-sygdomme, neurodegenerative sygdomme, luftvejssygdomme og diabetes.

Ændring 25

Forslag til forordning

Betragtning 19

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (19) | Efter hjerte-kar-sygdomme er kræft årsag til det næsthøjeste antal dødsfald i medlemsstaterne. Det er også én af de ikkeoverførbare sygdomme, der deler fælles risikofaktorer, og hvis forebyggelse og kontrol vil være til gavn for flertallet af borgerne. I 2020 bekendtgjorde Kommissionen den europæiske kræfthandlingsplan, som skulle dække
  hele
  sygdommens
  cyklus, begyndende med
  forebyggelse
  og tidlig
  diagnose
  til
  behandling
  og livskvalitet
  for
  patienter og de
  , der
  overlever
  kræft. Foranstaltningerne bør drage fordel af programmet og af Horisont Europas kræftmission. |

Kommissionens forslag

Ændring

(19)

Efter hjerte-kar-sygdomme er kræft årsag til det næsthøjeste antal dødsfald i medlemsstaterne. Det er også én af de ikkeoverførbare sygdomme, der deler fælles risikofaktorer, og hvis forebyggelse og kontrol vil være til gavn for flertallet af borgerne. I 2020 bekendtgjorde Kommissionen den europæiske kræfthandlingsplan, som skulle dække
  hele
  sygdommens
  cyklus, begyndende med
  forebyggelse
  og tidlig
  diagnose
  til
  behandling
  og livskvalitet
  for
  patienter og de
  , der
  overlever
  kræft. Foranstaltningerne bør drage fordel af programmet og af Horisont Europas kræftmission.

| (19) | Efter hjerte-kar-sygdomme er kræft årsag til det næsthøjeste antal dødsfald i medlemsstaterne.
  Kræft forårsages af mange faktorer og kræver derfor et nyt forebyggelsesparadigme, som sætter ind over for de enkelte sundhedsdeterminanter (genetiske og livsstilsrelaterede) og i bredere forstand (befolknings-)determinanter vedrørende arbejds- og miljørelaterede samt sociale faktorer.
  Det er også én af de ikkeoverførbare sygdomme, der deler fælles risikofaktorer
  med andre
  , og hvis forebyggelse og kontrol vil være til gavn for flertallet af borgerne.
  Dårlig ernæring, fysisk inaktivitet, fedme, tobak og alkohol er risikofaktorer, der deles med andre kroniske lidelser, som f.eks. hjerte-kar-sygdomme, og programmerne for forebyggelse af kræft bør derfor gennemføres inden for rammerne af et integreret program for forebyggelse af kroniske sygdomme.
  I 2020 bekendtgjorde Kommissionen den europæiske kræfthandlingsplan, som skulle dække
  alle
  sygdommens
  vigtige stadier:
  forebyggelse, diagnose, behandling
  , livet for dem,
  der
  har overlevet
  kræft
  , genaktivering samt palliativ pleje og smertebehandling
  .
  Programmet bør fremme foranstaltninger som supplement til Europas kræfthandlingsplan og dermed forbedre kræftpatienters livskvalitet.
  Foranstaltningerne bør drage fordel af programmet og af Horisont Europas kræftmission
  , navnlig gennem initiativer, der understøtter planens mål på mellemlang og lang sigt og adresserer de fælles risikofaktorer og synergier mellem kræft og andre store ikkeoverførbare sygdomme
  . |
| --- | --- |

(19)

Efter hjerte-kar-sygdomme er kræft årsag til det næsthøjeste antal dødsfald i medlemsstaterne.
  Kræft forårsages af mange faktorer og kræver derfor et nyt forebyggelsesparadigme, som sætter ind over for de enkelte sundhedsdeterminanter (genetiske og livsstilsrelaterede) og i bredere forstand (befolknings-)determinanter vedrørende arbejds- og miljørelaterede samt sociale faktorer.
  Det er også én af de ikkeoverførbare sygdomme, der deler fælles risikofaktorer
  med andre
  , og hvis forebyggelse og kontrol vil være til gavn for flertallet af borgerne.
  Dårlig ernæring, fysisk inaktivitet, fedme, tobak og alkohol er risikofaktorer, der deles med andre kroniske lidelser, som f.eks. hjerte-kar-sygdomme, og programmerne for forebyggelse af kræft bør derfor gennemføres inden for rammerne af et integreret program for forebyggelse af kroniske sygdomme.
  I 2020 bekendtgjorde Kommissionen den europæiske kræfthandlingsplan, som skulle dække
  alle
  sygdommens
  vigtige stadier:
  forebyggelse, diagnose, behandling
  , livet for dem,
  der
  har overlevet
  kræft
  , genaktivering samt palliativ pleje og smertebehandling
  .
  Programmet bør fremme foranstaltninger som supplement til Europas kræfthandlingsplan og dermed forbedre kræftpatienters livskvalitet.
  Foranstaltningerne bør drage fordel af programmet og af Horisont Europas kræftmission
  , navnlig gennem initiativer, der understøtter planens mål på mellemlang og lang sigt og adresserer de fælles risikofaktorer og synergier mellem kræft og andre store ikkeoverførbare sygdomme
  .

Ændring 26

Forslag til forordning

Betragtning 20

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (20) | EU4Health-programmet vil arbejde i synergi med og understøtte andre EU-politikker og -fonde, såsom foranstaltninger, der gennemføres under programmet for et digitalt Europa, Horisont Europa, rescEU-reserven under EU-civilbeskyttelsesmekanismen, nødhjælpsinstrumentet, Den Europæiske Socialfond Plus (ESF+, herunder angående synergier til bedre beskyttelse af millioner af EU-borgeres sundhed og sikkerhed), herunder programmet for beskæftigelse og social innovation (EaSI), InvestEU-Fonden, programmet for det indre marked, Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU), genopretnings- og resiliensfaciliteten, herunder værktøjet til gennemførelse af reformer, Erasmus, Det Europæiske Solidaritetskorps, instrumentet for støtte til mindskelse af risiciene for arbejdsløshed i en nødsituation (SURE) og EU's udenrigspolitiske instrumenter, såsom instrumentet for naboskab, udviklingssamarbejde og internationalt samarbejde og instrumentet til førtiltrædelsesbistand. Der, hvor det er nødvendigt, vil der blive indført fælles regler for at sikre sammenhæng og komplementaritet mellem finansiering, samtidig med at politikkernes særlige karakteristika respekteres, og med henblik på tilpasning til de strategiske krav i disse politikker, programmer og fonde, såsom grundforudsætningerne i EFRU og ESF+. |

Kommissionens forslag

Ændring

(20)

EU4Health-programmet vil arbejde i synergi med og understøtte andre EU-politikker og -fonde, såsom foranstaltninger, der gennemføres under programmet for et digitalt Europa, Horisont Europa, rescEU-reserven under EU-civilbeskyttelsesmekanismen, nødhjælpsinstrumentet, Den Europæiske Socialfond Plus (ESF+, herunder angående synergier til bedre beskyttelse af millioner af EU-borgeres sundhed og sikkerhed), herunder programmet for beskæftigelse og social innovation (EaSI), InvestEU-Fonden, programmet for det indre marked, Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU), genopretnings- og resiliensfaciliteten, herunder værktøjet til gennemførelse af reformer, Erasmus, Det Europæiske Solidaritetskorps, instrumentet for støtte til mindskelse af risiciene for arbejdsløshed i en nødsituation (SURE) og EU's udenrigspolitiske instrumenter, såsom instrumentet for naboskab, udviklingssamarbejde og internationalt samarbejde og instrumentet til førtiltrædelsesbistand. Der, hvor det er nødvendigt, vil der blive indført fælles regler for at sikre sammenhæng og komplementaritet mellem finansiering, samtidig med at politikkernes særlige karakteristika respekteres, og med henblik på tilpasning til de strategiske krav i disse politikker, programmer og fonde, såsom grundforudsætningerne i EFRU og ESF+.

| (20) | EU4Health-programmet vil arbejde i synergi med og understøtte andre EU-politikker
  , -programmer
  og -fonde, såsom foranstaltninger, der gennemføres under programmet for et digitalt Europa, Horisont Europa, rescEU-reserven under EU-civilbeskyttelsesmekanismen, nødhjælpsinstrumentet, Den Europæiske Socialfond Plus (ESF+, herunder angående synergier til bedre beskyttelse af millioner af EU-borgeres sundhed og sikkerhed), herunder programmet for beskæftigelse og social innovation (EaSI), InvestEU-Fonden, programmet for det indre marked, Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU),
  herunder Interreg,
  genopretnings- og resiliensfaciliteten, herunder værktøjet til gennemførelse af reformer, Erasmus, Det Europæiske Solidaritetskorps, instrumentet for støtte til mindskelse af risiciene for arbejdsløshed i en nødsituation (SURE) og EU's udenrigspolitiske instrumenter, såsom instrumentet for naboskab, udviklingssamarbejde og internationalt samarbejde og instrumentet til førtiltrædelsesbistand. Der, hvor det er nødvendigt, vil der blive indført fælles regler for at sikre sammenhæng og komplementaritet mellem
  fonde for at undgå overlappende
  finansiering
  eller dobbeltfinansiering
  , samtidig med at politikkernes særlige karakteristika respekteres, og med henblik på tilpasning til de strategiske krav i disse politikker, programmer og fonde, såsom grundforudsætningerne i EFRU og ESF+. |
| --- | --- |

(20)

EU4Health-programmet vil arbejde i synergi med og understøtte andre EU-politikker
  , -programmer
  og -fonde, såsom foranstaltninger, der gennemføres under programmet for et digitalt Europa, Horisont Europa, rescEU-reserven under EU-civilbeskyttelsesmekanismen, nødhjælpsinstrumentet, Den Europæiske Socialfond Plus (ESF+, herunder angående synergier til bedre beskyttelse af millioner af EU-borgeres sundhed og sikkerhed), herunder programmet for beskæftigelse og social innovation (EaSI), InvestEU-Fonden, programmet for det indre marked, Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU),
  herunder Interreg,
  genopretnings- og resiliensfaciliteten, herunder værktøjet til gennemførelse af reformer, Erasmus, Det Europæiske Solidaritetskorps, instrumentet for støtte til mindskelse af risiciene for arbejdsløshed i en nødsituation (SURE) og EU's udenrigspolitiske instrumenter, såsom instrumentet for naboskab, udviklingssamarbejde og internationalt samarbejde og instrumentet til førtiltrædelsesbistand. Der, hvor det er nødvendigt, vil der blive indført fælles regler for at sikre sammenhæng og komplementaritet mellem
  fonde for at undgå overlappende
  finansiering
  eller dobbeltfinansiering
  , samtidig med at politikkernes særlige karakteristika respekteres, og med henblik på tilpasning til de strategiske krav i disse politikker, programmer og fonde, såsom grundforudsætningerne i EFRU og ESF+.

Ændring 249

Forslag til forordning

Betragtning 20 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (20a) | Programmet bør bidrage til oprettelsen af en reserve af sundhedskriserelevante produkter, såsom vigtige lægemidler, vacciner og medicinsk udstyr, i synergi og komplementaritet med rescEU, nødhjælpsinstrumentet, resiliensinstrumentet og andre af Unionens politikker, programmer og fonde. |

Kommissionens forslag

Ændring

(20a)

Programmet bør bidrage til oprettelsen af en reserve af sundhedskriserelevante produkter, såsom vigtige lægemidler, vacciner og medicinsk udstyr, i synergi og komplementaritet med rescEU, nødhjælpsinstrumentet, resiliensinstrumentet og andre af Unionens politikker, programmer og fonde.

Ændring 27

Forslag til forordning

Betragtning 21

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (21) | I overensstemmelse med artikel 114 i TEUF bør et højt sundhedsbeskyttelsesniveau
  sikres
  i den lovgivning, som Unionen vedtager for det indre markeds oprettelse og funktion. På grundlag af artikel 114 i TEUF og artikel 168, stk. 4, litra c), i TEUF er der blevet udarbejdet omfattende EU-lovgivning, der sikrer høje standarder for kvalitet og sikkerhed for lægemidler og medicinsk udstyr. I betragtning af den stigende efterspørgsel efter sundhedsydelser står medlemsstaternes sundhedssystemer over for en række udfordringer med hensyn til adgang til lægemidler og medicinsk udstyr til en rimelig pris. For at sikre en bedre beskyttelse af folkesundheden såvel som patientsikkerhed og -medindflydelse i Unionen er det vigtigt, at patienter og sundhedssystemer får adgang til sundhedsprodukter af høj kvalitet, og at de fuldt ud kan drage fordel heraf. |

Kommissionens forslag

Ændring

(21)

I overensstemmelse med artikel 114 i TEUF bør et højt sundhedsbeskyttelsesniveau
  sikres
  i den lovgivning, som Unionen vedtager for det indre markeds oprettelse og funktion. På grundlag af artikel 114 i TEUF og artikel 168, stk. 4, litra c), i TEUF er der blevet udarbejdet omfattende EU-lovgivning, der sikrer høje standarder for kvalitet og sikkerhed for lægemidler og medicinsk udstyr. I betragtning af den stigende efterspørgsel efter sundhedsydelser står medlemsstaternes sundhedssystemer over for en række udfordringer med hensyn til adgang til lægemidler og medicinsk udstyr til en rimelig pris. For at sikre en bedre beskyttelse af folkesundheden såvel som patientsikkerhed og -medindflydelse i Unionen er det vigtigt, at patienter og sundhedssystemer får adgang til sundhedsprodukter af høj kvalitet, og at de fuldt ud kan drage fordel heraf.

| (21) | I overensstemmelse med artikel 114 i TEUF bør
  der sikres
  et højt sundhedsbeskyttelsesniveau i den lovgivning, som Unionen vedtager for det indre markeds oprettelse og funktion. På grundlag af artikel 114 i TEUF og artikel 168, stk. 4, litra c), i TEUF er der blevet udarbejdet omfattende EU-lovgivning, der sikrer høje standarder for kvalitet og sikkerhed for lægemidler og medicinsk udstyr. I betragtning af den stigende efterspørgsel efter sundhedsydelser står medlemsstaternes sundhedssystemer over for en række udfordringer med hensyn til adgang til lægemidler og medicinsk udstyr til en rimelig pris. For at sikre en bedre beskyttelse af folkesundheden såvel som patientsikkerhed og -medindflydelse i Unionen er det vigtigt, at patienter og sundhedssystemer får adgang til
  bæredygtige, effektive, rimelige, prismæssigt overkommelige
  sundhedsprodukter af høj kvalitet,
  herunder i grænseregioner,
  og at de fuldt ud kan drage fordel heraf
  , på grundlag af gennemsigtige, konsekvente og patientorienterede medicinske oplysninger
  . |
| --- | --- |

(21)

I overensstemmelse med artikel 114 i TEUF bør
  der sikres
  et højt sundhedsbeskyttelsesniveau i den lovgivning, som Unionen vedtager for det indre markeds oprettelse og funktion. På grundlag af artikel 114 i TEUF og artikel 168, stk. 4, litra c), i TEUF er der blevet udarbejdet omfattende EU-lovgivning, der sikrer høje standarder for kvalitet og sikkerhed for lægemidler og medicinsk udstyr. I betragtning af den stigende efterspørgsel efter sundhedsydelser står medlemsstaternes sundhedssystemer over for en række udfordringer med hensyn til adgang til lægemidler og medicinsk udstyr til en rimelig pris. For at sikre en bedre beskyttelse af folkesundheden såvel som patientsikkerhed og -medindflydelse i Unionen er det vigtigt, at patienter og sundhedssystemer får adgang til
  bæredygtige, effektive, rimelige, prismæssigt overkommelige
  sundhedsprodukter af høj kvalitet,
  herunder i grænseregioner,
  og at de fuldt ud kan drage fordel heraf
  , på grundlag af gennemsigtige, konsekvente og patientorienterede medicinske oplysninger
  .

Ændring 28

Forslag til forordning

Betragtning 22

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (22) | Programmet bør
  derfor
  støtte
  foranstaltninger
  til overvågning af mangel på lægemidler, medicinsk udstyr og andre sundhedsprodukter og til at sikre større tilgængelighed og prisoverkommelighed af disse produkter og samtidig sikre, at deres afhængighed af forsyningskæder i tredjelande reduceres. For at imødekomme uopfyldte medicinske behov bør programmet navnlig yde støtte til
  kliniske forsøg med henblik på at fremskynde
  udvikling, godkendelse og adgang til
  innovative og
  virkningsfulde lægemidler, fremme incitamenter til
  udvikling af sådanne lægemidler, f.eks.
  antimikrobielle stoffer, og fremme den digitale omstilling inden for sundhedsprodukter og -platforme med henblik på overvågning og indsamling af oplysninger om lægemidler. |

Kommissionens forslag

Ændring

(22)

Programmet bør
  derfor
  støtte
  foranstaltninger
  til overvågning af mangel på lægemidler, medicinsk udstyr og andre sundhedsprodukter og til at sikre større tilgængelighed og prisoverkommelighed af disse produkter og samtidig sikre, at deres afhængighed af forsyningskæder i tredjelande reduceres. For at imødekomme uopfyldte medicinske behov bør programmet navnlig yde støtte til
  kliniske forsøg med henblik på at fremskynde
  udvikling, godkendelse og adgang til
  innovative og
  virkningsfulde lægemidler, fremme incitamenter til
  udvikling af sådanne lægemidler, f.eks.
  antimikrobielle stoffer, og fremme den digitale omstilling inden for sundhedsprodukter og -platforme med henblik på overvågning og indsamling af oplysninger om lægemidler.

| (22) | Programmet bør støtte
  udviklingen af et europæisk system
  til overvågning af
  , rapportering og indberetning om
  mangel på lægemidler, medicinsk udstyr
  , vacciner, diagnoseværktøjer
  og andre sundhedsprodukter
  for at undgå fragmentering af det indre marked
  og til at sikre større tilgængelighed og prisoverkommelighed af disse produkter og samtidig sikre, at deres afhængighed af forsyningskæder i tredjelande reduceres.
  Programmet bør derfor tilskynde til fremstilling af lægemidler og medicinsk udstyr i Unionen.
  For at imødekomme uopfyldte medicinske behov bør programmet navnlig yde støtte til
  at skabe klinisk evidens og dokumentation fra den virkelige verden, som muliggør
  udvikling, godkendelse
  , evaluering af
  og adgang til virkningsfulde lægemidler
  , herunder generiske og biosimilære lægemidler, medicinsk udstyr og behandling, fremme forskning og udvikling af nye lægemidler, med særlig vægt på antimikrobielle stoffer og vacciner for at bekæmpe antimikrobiel resistens og sygdomme, der kan forebygges ved vaccination,
  fremme incitamenter til
  at øge produktionskapaciteten for
  antimikrobielle stoffer,
  skræddersyet behandling og vaccination
  og fremme den digitale omstilling inden for sundhedsprodukter og -platforme med henblik på overvågning og indsamling af oplysninger om lægemidler.
  Programmet bør også styrke beslutningstagningen om lægemidler ved at fremme adgang til og analyse af sundhedsplejedata fra den virkelige verden i tilsynsførende myndigheder og organer, der foretager medicinske teknologivurderinger (»MTV«). Programmet bør også bidrage til at sikre den bedst mulige anvendelse af forskningsresultater og fremme udbredelse, opskalering og anvendelse af sundhedsinnovation inden for sundhedssystemer og klinisk praksis. |
| --- | --- |

(22)

Programmet bør støtte
  udviklingen af et europæisk system
  til overvågning af
  , rapportering og indberetning om
  mangel på lægemidler, medicinsk udstyr
  , vacciner, diagnoseværktøjer
  og andre sundhedsprodukter
  for at undgå fragmentering af det indre marked
  og til at sikre større tilgængelighed og prisoverkommelighed af disse produkter og samtidig sikre, at deres afhængighed af forsyningskæder i tredjelande reduceres.
  Programmet bør derfor tilskynde til fremstilling af lægemidler og medicinsk udstyr i Unionen.
  For at imødekomme uopfyldte medicinske behov bør programmet navnlig yde støtte til
  at skabe klinisk evidens og dokumentation fra den virkelige verden, som muliggør
  udvikling, godkendelse
  , evaluering af
  og adgang til virkningsfulde lægemidler
  , herunder generiske og biosimilære lægemidler, medicinsk udstyr og behandling, fremme forskning og udvikling af nye lægemidler, med særlig vægt på antimikrobielle stoffer og vacciner for at bekæmpe antimikrobiel resistens og sygdomme, der kan forebygges ved vaccination,
  fremme incitamenter til
  at øge produktionskapaciteten for
  antimikrobielle stoffer,
  skræddersyet behandling og vaccination
  og fremme den digitale omstilling inden for sundhedsprodukter og -platforme med henblik på overvågning og indsamling af oplysninger om lægemidler.
  Programmet bør også styrke beslutningstagningen om lægemidler ved at fremme adgang til og analyse af sundhedsplejedata fra den virkelige verden i tilsynsførende myndigheder og organer, der foretager medicinske teknologivurderinger (»MTV«). Programmet bør også bidrage til at sikre den bedst mulige anvendelse af forskningsresultater og fremme udbredelse, opskalering og anvendelse af sundhedsinnovation inden for sundhedssystemer og klinisk praksis.

Ændring 29

Forslag til forordning

Betragtning 22 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (22a) | Der bør fastlægges en harmoniseret definition på EU-plan af begreberne »mangel«, »spænding«, »forsyningsafbrydelser«, »udtømte lagre« og »opbygning af for store lagre«. Kommissionen bør arbejde hen imod disse harmoniserede definitioner i tæt samarbejde med medlemsstaterne og alle relevante interessenter, herunder patientorganisationer. Endvidere bør Kommissionen navnlig styrke den definition af »mangel«, som i 2019 blev foreslået af den fælles taskforce bestående af Det Europæiske Lægemiddelagentur (EMA) og lederne af lægemiddelstyrelserne. |

Kommissionens forslag

Ændring

(22a)

Der bør fastlægges en harmoniseret definition på EU-plan af begreberne »mangel«, »spænding«, »forsyningsafbrydelser«, »udtømte lagre« og »opbygning af for store lagre«. Kommissionen bør arbejde hen imod disse harmoniserede definitioner i tæt samarbejde med medlemsstaterne og alle relevante interessenter, herunder patientorganisationer. Endvidere bør Kommissionen navnlig styrke den definition af »mangel«, som i 2019 blev foreslået af den fælles taskforce bestående af Det Europæiske Lægemiddelagentur (EMA) og lederne af lægemiddelstyrelserne.

Ændring 30

Forslag til forordning

Betragtning 23

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (23) | Eftersom den optimale anvendelse af lægemidler og antimikrobielle stoffer navnlig giver fordele for enkeltpersoner og sundhedssystemer, bør programmet fremme en forsigtig og effektiv brug heraf. I overensstemmelse med den europæiske One Health-handlingsplan mod antimikrobiel resistens (14), der blev vedtaget i juni 2017 efter anmodning fra medlemsstaterne, og i betragtning af
  erfaringerne med bakterielle sekundære
  infektioner,
  der er forbundet med covid-19,
  er det vigtigt, at programmet støtter foranstaltninger, der tager sigte på forsigtig anvendelse af antimikrobielle stoffer til mennesker, dyr og afgrøder inden for rammerne af en integreret politik for patientsikkerhed og forebyggelse af lægefejl. |

Kommissionens forslag

Ændring

(23)

Eftersom den optimale anvendelse af lægemidler og antimikrobielle stoffer navnlig giver fordele for enkeltpersoner og sundhedssystemer, bør programmet fremme en forsigtig og effektiv brug heraf. I overensstemmelse med den europæiske One Health-handlingsplan mod antimikrobiel resistens (14), der blev vedtaget i juni 2017 efter anmodning fra medlemsstaterne, og i betragtning af
  erfaringerne med bakterielle sekundære
  infektioner,
  der er forbundet med covid-19,
  er det vigtigt, at programmet støtter foranstaltninger, der tager sigte på forsigtig anvendelse af antimikrobielle stoffer til mennesker, dyr og afgrøder inden for rammerne af en integreret politik for patientsikkerhed og forebyggelse af lægefejl.

| (23) | Eftersom den optimale anvendelse af lægemidler og antimikrobielle stoffer navnlig giver fordele for enkeltpersoner og sundhedssystemer, bør programmet fremme en forsigtig og effektiv brug heraf. I overensstemmelse med den europæiske One Health-handlingsplan mod antimikrobiel resistens (14), der blev vedtaget i juni 2017 efter anmodning fra medlemsstaterne, og i betragtning af at infektioner
  og sepsis forårsaget af antibiotikaresistente bakterier er skyld i et stort antal dødsfald i Unionen
  , er det vigtigt, at programmet støtter foranstaltninger, der tager sigte på forsigtig anvendelse af antimikrobielle stoffer til mennesker, dyr og afgrøder
  samt foranstaltninger, der omfatter anvendelse af ikke-antibiotiske integrerende behandlinger,
  inden for rammerne af en integreret politik for patientsikkerhed og forebyggelse af lægefejl.
  Programmet bør støtte programmerne for overvågning af og tilsyn med brugen af antimikrobielle stoffer og antimikrobiel resistens og støtte gennemførelsen af lokale, regionale og nationale planer for bekæmpelse af antimikrobiel resistens, som understøttes af evidensbaserede strategier og deling af god praksis inden for Unionen. |
| --- | --- |

(23)

Eftersom den optimale anvendelse af lægemidler og antimikrobielle stoffer navnlig giver fordele for enkeltpersoner og sundhedssystemer, bør programmet fremme en forsigtig og effektiv brug heraf. I overensstemmelse med den europæiske One Health-handlingsplan mod antimikrobiel resistens (14), der blev vedtaget i juni 2017 efter anmodning fra medlemsstaterne, og i betragtning af at infektioner
  og sepsis forårsaget af antibiotikaresistente bakterier er skyld i et stort antal dødsfald i Unionen
  , er det vigtigt, at programmet støtter foranstaltninger, der tager sigte på forsigtig anvendelse af antimikrobielle stoffer til mennesker, dyr og afgrøder
  samt foranstaltninger, der omfatter anvendelse af ikke-antibiotiske integrerende behandlinger,
  inden for rammerne af en integreret politik for patientsikkerhed og forebyggelse af lægefejl.
  Programmet bør støtte programmerne for overvågning af og tilsyn med brugen af antimikrobielle stoffer og antimikrobiel resistens og støtte gennemførelsen af lokale, regionale og nationale planer for bekæmpelse af antimikrobiel resistens, som understøttes af evidensbaserede strategier og deling af god praksis inden for Unionen.

Ændring 31

Forslag til forordning

Betragtning 24

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (24) | Eftersom
  miljøforurening
  forårsaget af human- og veterinærfarmaceutiske stoffer er et nyt miljøproblem, der kan påvirke folkesundheden, bør programmet fremme foranstaltninger, der kan styrke vurderingen og en hensigtsmæssig forvaltning af miljørisici i forbindelse med fremstilling, anvendelse og bortskaffelse af lægemidler i overensstemmelse med
  EU's
  strategiske tilgang til lægemidler i miljøet (15). |

Kommissionens forslag

Ændring

(24)

Eftersom
  miljøforurening
  forårsaget af human- og veterinærfarmaceutiske stoffer er et nyt miljøproblem, der kan påvirke folkesundheden, bør programmet fremme foranstaltninger, der kan styrke vurderingen og en hensigtsmæssig forvaltning af miljørisici i forbindelse med fremstilling, anvendelse og bortskaffelse af lægemidler i overensstemmelse med
  EU's
  strategiske tilgang til lægemidler i miljøet (15).

| (24) | Eftersom
  forureningen
  forårsaget af human- og veterinærfarmaceutiske stoffer er et nyt miljøproblem, der kan påvirke folkesundheden, bør programmet fremme foranstaltninger, der kan styrke vurderingen og en hensigtsmæssig forvaltning af miljørisici i forbindelse med fremstilling, anvendelse og bortskaffelse af lægemidler i overensstemmelse med
  Unionens
  strategiske tilgang til lægemidler i miljøet (15). |
| --- | --- |

(24)

Eftersom
  forureningen
  forårsaget af human- og veterinærfarmaceutiske stoffer er et nyt miljøproblem, der kan påvirke folkesundheden, bør programmet fremme foranstaltninger, der kan styrke vurderingen og en hensigtsmæssig forvaltning af miljørisici i forbindelse med fremstilling, anvendelse og bortskaffelse af lægemidler i overensstemmelse med
  Unionens
  strategiske tilgang til lægemidler i miljøet (15).

Ændring 32

Forslag til forordning

Betragtning 25

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (25) | EU's
  sundhedslovgivning har en umiddelbar indvirkning på folkesundheden, borgernes liv, sundhedssystemernes effektivitet og modstandsdygtighed og på, om det indre marked fungerer godt. Den lovgivningsmæssige ramme for lægemidler og medicinsk teknologi (lægemidler, medicinsk udstyr og stoffer af menneskelig oprindelse) samt for tobakslovgivningen, patientrettigheder i forbindelse med grænseoverskridende sundhedsydelser og alvorlige grænseoverskridende sundhedstrusler er afgørende for beskyttelsen af sundheden i Unionen. Programmet bør derfor støtte udviklingen, gennemførelsen og håndhævelsen af Unionens sundhedslovgivning og tilvejebringe sammenlignelige og pålidelige data af høj kvalitet for at understøtte den politiske beslutningsproces og overvågning. |

Kommissionens forslag

Ændring

(25)

EU's
  sundhedslovgivning har en umiddelbar indvirkning på folkesundheden, borgernes liv, sundhedssystemernes effektivitet og modstandsdygtighed og på, om det indre marked fungerer godt. Den lovgivningsmæssige ramme for lægemidler og medicinsk teknologi (lægemidler, medicinsk udstyr og stoffer af menneskelig oprindelse) samt for tobakslovgivningen, patientrettigheder i forbindelse med grænseoverskridende sundhedsydelser og alvorlige grænseoverskridende sundhedstrusler er afgørende for beskyttelsen af sundheden i Unionen. Programmet bør derfor støtte udviklingen, gennemførelsen og håndhævelsen af Unionens sundhedslovgivning og tilvejebringe sammenlignelige og pålidelige data af høj kvalitet for at understøtte den politiske beslutningsproces og overvågning.

| (25) | Unionens
  sundhedslovgivning har en umiddelbar indvirkning på folkesundheden
  og den offentlige sikkerhed
  , borgernes liv, sundhedssystemernes effektivitet og modstandsdygtighed og på, om det indre marked fungerer godt. Den lovgivningsmæssige ramme for lægemidler og medicinsk teknologi (lægemidler, medicinsk udstyr og stoffer af menneskelig oprindelse) samt for tobakslovgivningen, patientrettigheder i forbindelse med grænseoverskridende sundhedsydelser og alvorlige grænseoverskridende sundhedstrusler er afgørende for beskyttelsen af sundheden i Unionen. Programmet bør derfor støtte udviklingen, gennemførelsen og håndhævelsen af Unionens sundhedslovgivning og
  i samarbejde med centrale partnere såsom EMA og ECDC
  tilvejebringe
  upartiske,
  sammenlignelige og pålidelige data af høj kvalitet
  , herunder sundhedsdata fra den virkelige verden indsamlet lokalt i hele Europa ved hjælp af en veldefineret, ensartet metode,
  for at understøtte den politiske beslutningsproces og overvågning
  , opstille mål og udvikle redskaber til måling af fremskridt
  . |
| --- | --- |

(25)

Unionens
  sundhedslovgivning har en umiddelbar indvirkning på folkesundheden
  og den offentlige sikkerhed
  , borgernes liv, sundhedssystemernes effektivitet og modstandsdygtighed og på, om det indre marked fungerer godt. Den lovgivningsmæssige ramme for lægemidler og medicinsk teknologi (lægemidler, medicinsk udstyr og stoffer af menneskelig oprindelse) samt for tobakslovgivningen, patientrettigheder i forbindelse med grænseoverskridende sundhedsydelser og alvorlige grænseoverskridende sundhedstrusler er afgørende for beskyttelsen af sundheden i Unionen. Programmet bør derfor støtte udviklingen, gennemførelsen og håndhævelsen af Unionens sundhedslovgivning og
  i samarbejde med centrale partnere såsom EMA og ECDC
  tilvejebringe
  upartiske,
  sammenlignelige og pålidelige data af høj kvalitet
  , herunder sundhedsdata fra den virkelige verden indsamlet lokalt i hele Europa ved hjælp af en veldefineret, ensartet metode,
  for at understøtte den politiske beslutningsproces og overvågning
  , opstille mål og udvikle redskaber til måling af fremskridt
  .

Ændring 33

Forslag til forordning

Betragtning 26

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (26) | Samarbejde på tværs af grænserne om levering af sundhedsydelser til patienter, der flytter mellem medlemsstater, om medicinske teknologivurderinger (MTV) og europæiske netværk af referencecentre (ERN'er) er eksempler på områder, hvor det integrerede arbejde blandt medlemsstaterne har vist sig at have en høj merværdi og et stort potentiale til at øge sundhedssystemernes effektivitet og dermed
  sundhed
  generelt. Programmet bør derfor
  støtte aktiviteter, der muliggør
  et sådant integreret og koordineret arbejde
  , og som også har
  til
  formål
  at fremme gennemførelsen af praksisser med stor gennemslagskraft, der har til formål at distribuere de disponible ressourcer bedst muligt til
  den berørte befolkning
  og
  de berørte
  områder for at maksimere deres virkning. |

Kommissionens forslag

Ændring

(26)

Samarbejde på tværs af grænserne om levering af sundhedsydelser til patienter, der flytter mellem medlemsstater, om medicinske teknologivurderinger (MTV) og europæiske netværk af referencecentre (ERN'er) er eksempler på områder, hvor det integrerede arbejde blandt medlemsstaterne har vist sig at have en høj merværdi og et stort potentiale til at øge sundhedssystemernes effektivitet og dermed
  sundhed
  generelt. Programmet bør derfor
  støtte aktiviteter, der muliggør
  et sådant integreret og koordineret arbejde
  , og som også har
  til
  formål
  at fremme gennemførelsen af praksisser med stor gennemslagskraft, der har til formål at distribuere de disponible ressourcer bedst muligt til
  den berørte befolkning
  og
  de berørte
  områder for at maksimere deres virkning.

| (26) | Samarbejde på tværs af grænserne om levering af sundhedsydelser til patienter, der flytter mellem medlemsstater
  eller bor i grænseområder
  , om medicinske teknologivurderinger (MTV) og europæiske netværk af referencecentre (ERN'er) er eksempler på områder, hvor det integrerede arbejde blandt medlemsstaterne har vist sig at have en høj merværdi og et stort potentiale til at øge sundhedssystemernes effektivitet og dermed
  sundheden
  generelt. Programmet bør derfor
  tage sigte på at sikre
  ,
  at
  et sådant integreret og koordineret arbejde
  udvikles og gennemføres fuldt ud på områder som f.eks. MTV og ERN'er. Dette arbejde tjener
  til at fremme gennemførelsen af praksisser med stor gennemslagskraft, der har til formål at distribuere de disponible ressourcer bedst muligt til
  de relevante befolkningsgrupper
  og områder for at maksimere deres virkning. |
| --- | --- |

(26)

Samarbejde på tværs af grænserne om levering af sundhedsydelser til patienter, der flytter mellem medlemsstater
  eller bor i grænseområder
  , om medicinske teknologivurderinger (MTV) og europæiske netværk af referencecentre (ERN'er) er eksempler på områder, hvor det integrerede arbejde blandt medlemsstaterne har vist sig at have en høj merværdi og et stort potentiale til at øge sundhedssystemernes effektivitet og dermed
  sundheden
  generelt. Programmet bør derfor
  tage sigte på at sikre
  ,
  at
  et sådant integreret og koordineret arbejde
  udvikles og gennemføres fuldt ud på områder som f.eks. MTV og ERN'er. Dette arbejde tjener
  til at fremme gennemførelsen af praksisser med stor gennemslagskraft, der har til formål at distribuere de disponible ressourcer bedst muligt til
  de relevante befolkningsgrupper
  og områder for at maksimere deres virkning.

Ændring 34

Forslag til forordning

Betragtning 26 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (26a) | Solidaritet og sammenhold er principper for Unionen, og programmet bør sikre, at Unionen har en sammenhængende tilgang til bekæmpelse af grænseoverskridende sundhedstrusler. For at imødegå trusler mod folkesundheden bør programmet i henhold til artikel 168 i TEUF støtte oprettelsen af en europæisk sundhedsberedskabsmekanisme, som koordineres af ECDC og ledes af kommissæren for sundhed og kommissæren for krisestyring, og som er fuldt ud forbundet med de øvrige EU-sundhedsagenturer. Denne mekanisme med egne medicinske ressourcer under en styrket EU-civilbeskyttelsesmekanisme bør udrustes med en pandemiberedskabsplan med henblik på at have en koordineret reaktion og kapaciteten til hurtigt at opskalere beredskabet over for fremtidige sundhedskriser på grundlag af standardiserede oplysninger. |

Kommissionens forslag

Ændring

(26a)

Solidaritet og sammenhold er principper for Unionen, og programmet bør sikre, at Unionen har en sammenhængende tilgang til bekæmpelse af grænseoverskridende sundhedstrusler. For at imødegå trusler mod folkesundheden bør programmet i henhold til artikel 168 i TEUF støtte oprettelsen af en europæisk sundhedsberedskabsmekanisme, som koordineres af ECDC og ledes af kommissæren for sundhed og kommissæren for krisestyring, og som er fuldt ud forbundet med de øvrige EU-sundhedsagenturer. Denne mekanisme med egne medicinske ressourcer under en styrket EU-civilbeskyttelsesmekanisme bør udrustes med en pandemiberedskabsplan med henblik på at have en koordineret reaktion og kapaciteten til hurtigt at opskalere beredskabet over for fremtidige sundhedskriser på grundlag af standardiserede oplysninger.

Ændring 35

Forslag til forordning

Betragtning 27

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (27) | De europæiske netværk af referencecentre, som er oprettet i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/24/EU (16), er virtuelle netværk, der involverer sundhedstjenesteydere over hele Europa. Hensigten med disse netværk er at facilitere drøftelser om komplekse eller sjældne sygdomme og lidelser, der kræver højt specialiseret behandling og koncentreret viden og ressourcer. Eftersom netværkene kan forbedre adgangen til diagnosticering og levering af sundhedsydelser af høj kvalitet til patienter med sjældne sygdomme og kan fungere som samlingspunkter for medicinsk uddannelse og forskning og informationsformidling, bør programmet bidrage til opskalering af netværk gennem
  de europæiske netværk af referencecentre
  og andre tværnationale netværk. Det bør i programmet overvejes at
  udvide de europæiske netværk af referencecentre
  ,
  så de ud over
  sjældne
  sygdomme også omfatter overførbare
  og
  ikkeoverførbare
  sygdomme
  som f.eks. kræft
  . |

Kommissionens forslag

Ændring

(27)

De europæiske netværk af referencecentre, som er oprettet i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/24/EU (16), er virtuelle netværk, der involverer sundhedstjenesteydere over hele Europa. Hensigten med disse netværk er at facilitere drøftelser om komplekse eller sjældne sygdomme og lidelser, der kræver højt specialiseret behandling og koncentreret viden og ressourcer. Eftersom netværkene kan forbedre adgangen til diagnosticering og levering af sundhedsydelser af høj kvalitet til patienter med sjældne sygdomme og kan fungere som samlingspunkter for medicinsk uddannelse og forskning og informationsformidling, bør programmet bidrage til opskalering af netværk gennem
  de europæiske netværk af referencecentre
  og andre tværnationale netværk. Det bør i programmet overvejes at
  udvide de europæiske netværk af referencecentre
  ,
  så de ud over
  sjældne
  sygdomme også omfatter overførbare
  og
  ikkeoverførbare
  sygdomme
  som f.eks. kræft
  .

| (27) | De europæiske netværk af referencecentre, som er oprettet i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/24/EU (16), er virtuelle netværk, der involverer sundhedstjenesteydere over hele Europa. Hensigten med disse netværk er at facilitere drøftelser om komplekse eller sjældne sygdomme og lidelser, der kræver højt specialiseret behandling og koncentreret viden og ressourcer.
  ERN'er er en banebrydende platform, der udgør en enestående mulighed, og som har til formål at forbedre diagnosticering og behandling af mennesker, der lever med en sjælden eller kompleks sygdom, baseret på innovativ anvendelse og udveksling af viden og sundhedsdata på tværs af grænserne. Programmet bør derfor yde tilstrækkelig finansiering til at støtte koordinerings- og samarbejdsaktiviteter for både eksisterende og fremtidige ERN'er gennem tilskud eller andre instrumenter, der er egnede til formålet. Det bør øge den nuværende finansiering for at sikre, at ERN'erne opfylder de mål, der er fastsat i deres mission.
  Eftersom netværkene kan forbedre adgangen til diagnosticering og levering af sundhedsydelser af høj kvalitet til patienter med sjældne sygdomme og kan fungere som samlingspunkter for medicinsk uddannelse og forskning og informationsformidling, bør programmet
  også
  bidrage til opskalering af netværk gennem
  ERN'er
  og andre tværnationale netværk. Det bør i programmet overvejes at
  styrke ERN'erne
  ,
  støtte oprettelsen af nye netværk til at dække infektionssygdomme, komplekse graviditeter og
  sjældne og
  komplekse mentale
  sygdomme.
  Styrkelsen af ERN'erne kan spille en central rolle med hensyn til at støtte indførelsen af en fælles, nyudviklet screeningsramme på EU-plan, hvor der tages udgangspunkt i kriterier og mekanismer for udvælgelse af sygdomme, og hvor målet er at overvinde de eksisterende uligheder, der er med hensyn til screeningsdækning på tværs af medlemsstaterne. Programmet bør også overveje udvikling af ekspertisenetværk inden for overførbare og ikkeoverførbare sygdomme, herunder
  kræft
  hos voksne og børn, hjerte-kar-sygdomme, kroniske luftvejssygdomme, diabetes, mentale lidelser, neurodegenerative sygdomme og andre store kroniske sygdomme, samt inden for håndtering af sundhedskriser. |
| --- | --- |

(27)

De europæiske netværk af referencecentre, som er oprettet i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/24/EU (16), er virtuelle netværk, der involverer sundhedstjenesteydere over hele Europa. Hensigten med disse netværk er at facilitere drøftelser om komplekse eller sjældne sygdomme og lidelser, der kræver højt specialiseret behandling og koncentreret viden og ressourcer.
  ERN'er er en banebrydende platform, der udgør en enestående mulighed, og som har til formål at forbedre diagnosticering og behandling af mennesker, der lever med en sjælden eller kompleks sygdom, baseret på innovativ anvendelse og udveksling af viden og sundhedsdata på tværs af grænserne. Programmet bør derfor yde tilstrækkelig finansiering til at støtte koordinerings- og samarbejdsaktiviteter for både eksisterende og fremtidige ERN'er gennem tilskud eller andre instrumenter, der er egnede til formålet. Det bør øge den nuværende finansiering for at sikre, at ERN'erne opfylder de mål, der er fastsat i deres mission.
  Eftersom netværkene kan forbedre adgangen til diagnosticering og levering af sundhedsydelser af høj kvalitet til patienter med sjældne sygdomme og kan fungere som samlingspunkter for medicinsk uddannelse og forskning og informationsformidling, bør programmet
  også
  bidrage til opskalering af netværk gennem
  ERN'er
  og andre tværnationale netværk. Det bør i programmet overvejes at
  styrke ERN'erne
  ,
  støtte oprettelsen af nye netværk til at dække infektionssygdomme, komplekse graviditeter og
  sjældne og
  komplekse mentale
  sygdomme.
  Styrkelsen af ERN'erne kan spille en central rolle med hensyn til at støtte indførelsen af en fælles, nyudviklet screeningsramme på EU-plan, hvor der tages udgangspunkt i kriterier og mekanismer for udvælgelse af sygdomme, og hvor målet er at overvinde de eksisterende uligheder, der er med hensyn til screeningsdækning på tværs af medlemsstaterne. Programmet bør også overveje udvikling af ekspertisenetværk inden for overførbare og ikkeoverførbare sygdomme, herunder
  kræft
  hos voksne og børn, hjerte-kar-sygdomme, kroniske luftvejssygdomme, diabetes, mentale lidelser, neurodegenerative sygdomme og andre store kroniske sygdomme, samt inden for håndtering af sundhedskriser.

Ændring 36

Forslag til forordning

Betragtning 27 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (27a) | ERN'erne står over for betydelige udfordringer med hensyn til at sikre, at de er finansielt bæredygtige og er i stand til at operere effektivt inden for og på tværs af nationale sundhedssystemer, hvilket påpeges af Den Europæiske Revisionsret i dens »Særberetning nr. 7/2019 — EU's tiltag vedrørende grænseoverskridende sundhedsydelser«

   (16a)

  . |

Kommissionens forslag

Ændring

(27a)

ERN'erne står over for betydelige udfordringer med hensyn til at sikre, at de er finansielt bæredygtige og er i stand til at operere effektivt inden for og på tværs af nationale sundhedssystemer, hvilket påpeges af Den Europæiske Revisionsret i dens »Særberetning nr. 7/2019 — EU's tiltag vedrørende grænseoverskridende sundhedsydelser«

   (16a)

  .

Ændring 37

Forslag til forordning

Betragtning 30

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (30) | For at optimere merværdien og virkningen af de investeringer, der helt eller delvis finansieres over EU-budgettet, bør der tilstræbes synergier, navnlig mellem EU-handlingsprogrammet for sundhed og andre EU-programmer, herunder programmer under delt forvaltning. For at maksimere disse synergier bør der sikres centrale understøttende mekanismer, herunder kumulativ finansiering i en foranstaltning fra EU-handlingsprogrammet for sundhed og et andet EU-program, så længe den kumulative finansiering ikke overstiger foranstaltningens samlede støtteberettigede omkostninger. Med henblik herpå bør denne forordning fastsætte passende regler, navnlig om muligheden for at angive de samme omkostninger eller udgifter på et pro rata-grundlag for EU-handlingsprogrammet for sundhed og et andet EU-program. |

Kommissionens forslag

Ændring

(30)

For at optimere merværdien og virkningen af de investeringer, der helt eller delvis finansieres over EU-budgettet, bør der tilstræbes synergier, navnlig mellem EU-handlingsprogrammet for sundhed og andre EU-programmer, herunder programmer under delt forvaltning. For at maksimere disse synergier bør der sikres centrale understøttende mekanismer, herunder kumulativ finansiering i en foranstaltning fra EU-handlingsprogrammet for sundhed og et andet EU-program, så længe den kumulative finansiering ikke overstiger foranstaltningens samlede støtteberettigede omkostninger. Med henblik herpå bør denne forordning fastsætte passende regler, navnlig om muligheden for at angive de samme omkostninger eller udgifter på et pro rata-grundlag for EU-handlingsprogrammet for sundhed og et andet EU-program.

| (30) | For at optimere merværdien og virkningen af de investeringer, der helt eller delvis finansieres over EU-budgettet, bør der tilstræbes synergier, navnlig mellem EU-handlingsprogrammet for sundhed og andre EU-programmer, herunder programmer under delt forvaltning
  , navnlig Interregprogrammet som allerede indeholder tiltag vedrørende samarbejde over grænserne på sundhedsområdet og bidrager til at lette patienters og sundhedspersonales mobilitet over grænserne og til at udvikle adgangen til sundhedspleje af høj kvalitet gennem anvendelse af fælles udstyr, fælles tjenesteydelser og fælles faciliteter i grænseoverskridende regioner
  . For at maksimere disse synergier
  og undgå dobbeltarbejde
  bør der sikres centrale understøttende mekanismer, herunder kumulativ finansiering i en foranstaltning fra EU-handlingsprogrammet for sundhed og et andet EU-program, så længe den kumulative finansiering ikke overstiger foranstaltningens samlede støtteberettigede omkostninger. Med henblik herpå bør denne forordning fastsætte passende regler, navnlig om muligheden for at angive de samme omkostninger eller udgifter på et pro rata-grundlag for EU-handlingsprogrammet for sundhed og et andet EU-program
  , og dermed sikre detaljeret og gennemsigtig rapportering
  . |
| --- | --- |

(30)

For at optimere merværdien og virkningen af de investeringer, der helt eller delvis finansieres over EU-budgettet, bør der tilstræbes synergier, navnlig mellem EU-handlingsprogrammet for sundhed og andre EU-programmer, herunder programmer under delt forvaltning
  , navnlig Interregprogrammet som allerede indeholder tiltag vedrørende samarbejde over grænserne på sundhedsområdet og bidrager til at lette patienters og sundhedspersonales mobilitet over grænserne og til at udvikle adgangen til sundhedspleje af høj kvalitet gennem anvendelse af fælles udstyr, fælles tjenesteydelser og fælles faciliteter i grænseoverskridende regioner
  . For at maksimere disse synergier
  og undgå dobbeltarbejde
  bør der sikres centrale understøttende mekanismer, herunder kumulativ finansiering i en foranstaltning fra EU-handlingsprogrammet for sundhed og et andet EU-program, så længe den kumulative finansiering ikke overstiger foranstaltningens samlede støtteberettigede omkostninger. Med henblik herpå bør denne forordning fastsætte passende regler, navnlig om muligheden for at angive de samme omkostninger eller udgifter på et pro rata-grundlag for EU-handlingsprogrammet for sundhed og et andet EU-program
  , og dermed sikre detaljeret og gennemsigtig rapportering
  .

Ændring 38

Forslag til forordning

Betragtning 31

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (31) | I betragtning af den specifikke karakter af de mål og foranstaltninger, der er omfattet af programmet, har de respektive kompetente myndigheder i medlemsstaterne i nogle tilfælde de bedste forudsætninger for at gennemføre de relaterede aktiviteter. Disse myndigheder, der er udpeget af medlemsstaterne selv, bør derfor betragtes som identificerede modtagere af tilskud med henblik på artikel 195 i finansforordningen, og der bør ydes tilskud til sådanne myndigheder uden forudgående offentliggørelse af indkaldelser af forslag. |

Kommissionens forslag

Ændring

(31)

I betragtning af den specifikke karakter af de mål og foranstaltninger, der er omfattet af programmet, har de respektive kompetente myndigheder i medlemsstaterne i nogle tilfælde de bedste forudsætninger for at gennemføre de relaterede aktiviteter. Disse myndigheder, der er udpeget af medlemsstaterne selv, bør derfor betragtes som identificerede modtagere af tilskud med henblik på artikel 195 i finansforordningen, og der bør ydes tilskud til sådanne myndigheder uden forudgående offentliggørelse af indkaldelser af forslag.

| (31) | I betragtning af den specifikke karakter af de mål og foranstaltninger, der er omfattet af programmet, har de respektive kompetente myndigheder i medlemsstaterne i nogle tilfælde de bedste forudsætninger for at gennemføre de relaterede aktiviteter. Disse myndigheder, der er udpeget af medlemsstaterne selv, bør derfor betragtes som identificerede modtagere af tilskud med henblik på artikel 195 i finansforordningen, og der bør ydes tilskud til sådanne myndigheder uden forudgående offentliggørelse af indkaldelser af forslag.
  Investeringer under programmet bør gennemføres i tæt samarbejde med medlemsstaterne, navnlig på områder der falder under de nationale kompetencer. |
| --- | --- |

(31)

I betragtning af den specifikke karakter af de mål og foranstaltninger, der er omfattet af programmet, har de respektive kompetente myndigheder i medlemsstaterne i nogle tilfælde de bedste forudsætninger for at gennemføre de relaterede aktiviteter. Disse myndigheder, der er udpeget af medlemsstaterne selv, bør derfor betragtes som identificerede modtagere af tilskud med henblik på artikel 195 i finansforordningen, og der bør ydes tilskud til sådanne myndigheder uden forudgående offentliggørelse af indkaldelser af forslag.
  Investeringer under programmet bør gennemføres i tæt samarbejde med medlemsstaterne, navnlig på områder der falder under de nationale kompetencer.

Ændring 39

Forslag til forordning

Betragtning 31 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (31a) | For at sikre, at hver af disse målsætninger implementeres på EU-plan, bør Kommissionen øge budgettet og forelægge et forslag om at styrke mandaterne for ECDC og EMA, som allerede forfølger nogle af EU4Health-målsætningerne på deres niveau og bør spille en større rolle i forbindelse med gennemførelsen af programmet. |

Kommissionens forslag

Ændring

(31a)

For at sikre, at hver af disse målsætninger implementeres på EU-plan, bør Kommissionen øge budgettet og forelægge et forslag om at styrke mandaterne for ECDC og EMA, som allerede forfølger nogle af EU4Health-målsætningerne på deres niveau og bør spille en større rolle i forbindelse med gennemførelsen af programmet.

Ændring 40

Forslag til forordning

Betragtning 33

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (33) | I betragtning af de fælles aftalte værdier om solidaritet med hensyn til lige og universel dækning af sundhedsydelser af høj kvalitet som grundlag for Unionens politikker på dette område, og af at Unionen har en central rolle at spille med hensyn til at fremskynde fremskridt inden for de globale sundhedsudfordringer (19), bør programmet støtte Unionens bidrag til internationale og globale sundhedsinitiativer med henblik på at forbedre sundheden, tackle uligheder og øge beskyttelsen mod globale sundhedstrusler. |

Kommissionens forslag

Ændring

(33)

I betragtning af de fælles aftalte værdier om solidaritet med hensyn til lige og universel dækning af sundhedsydelser af høj kvalitet som grundlag for Unionens politikker på dette område, og af at Unionen har en central rolle at spille med hensyn til at fremskynde fremskridt inden for de globale sundhedsudfordringer (19), bør programmet støtte Unionens bidrag til internationale og globale sundhedsinitiativer med henblik på at forbedre sundheden, tackle uligheder og øge beskyttelsen mod globale sundhedstrusler.

| (33) | I betragtning af de fælles aftalte værdier om solidaritet med hensyn til
  tilgængelig,
  lige og universel dækning af sundhedsydelser af høj kvalitet
  , herunder i grænseregioner,
  som grundlag for Unionens politikker på dette område, og af at Unionen har en central rolle at spille med hensyn til at fremskynde fremskridt inden for de globale sundhedsudfordringer (19), bør programmet støtte Unionens bidrag til internationale og globale sundhedsinitiativer med henblik på at forbedre sundheden, tackle uligheder og øge beskyttelsen mod globale sundhedstrusler. |
| --- | --- |

(33)

I betragtning af de fælles aftalte værdier om solidaritet med hensyn til
  tilgængelig,
  lige og universel dækning af sundhedsydelser af høj kvalitet
  , herunder i grænseregioner,
  som grundlag for Unionens politikker på dette område, og af at Unionen har en central rolle at spille med hensyn til at fremskynde fremskridt inden for de globale sundhedsudfordringer (19), bør programmet støtte Unionens bidrag til internationale og globale sundhedsinitiativer med henblik på at forbedre sundheden, tackle uligheder og øge beskyttelsen mod globale sundhedstrusler.

Ændring 41

Forslag til forordning

Betragtning 34

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (34) | For at foranstaltninger på EU-plan og på internationalt plan kan være så virkningsfulde og effektive som muligt, bør der udvikles et samarbejde med relevante internationale organisationer som for eksempel De Forenede Nationer (FN) og FN's særorganisationer, navnlig WHO, Verdensbanken, samt med Europarådet og Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udviklings (OECD) for at gennemføre programmet. I henhold til artikel 94 i Rådets afgørelse 2013/755/EU (20) kan personer og enheder, som er etableret i oversøiske lande og territorier (OLT'er), modtage finansiering under overholdelse af de regler og mål, der gælder for programmet, og eventuelle ordninger, som finder anvendelse på den medlemsstat, som det pågældende oversøiske land eller territorium hører under. |

Kommissionens forslag

Ændring

(34)

For at foranstaltninger på EU-plan og på internationalt plan kan være så virkningsfulde og effektive som muligt, bør der udvikles et samarbejde med relevante internationale organisationer som for eksempel De Forenede Nationer (FN) og FN's særorganisationer, navnlig WHO, Verdensbanken, samt med Europarådet og Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udviklings (OECD) for at gennemføre programmet. I henhold til artikel 94 i Rådets afgørelse 2013/755/EU (20) kan personer og enheder, som er etableret i oversøiske lande og territorier (OLT'er), modtage finansiering under overholdelse af de regler og mål, der gælder for programmet, og eventuelle ordninger, som finder anvendelse på den medlemsstat, som det pågældende oversøiske land eller territorium hører under.

| (34) | For at foranstaltninger på EU-plan og på internationalt plan kan være så virkningsfulde og effektive som muligt, bør der udvikles et samarbejde
  med medlemsstaterne og
  med relevante internationale organisationer som for eksempel De Forenede Nationer (FN) og FN's særorganisationer, navnlig WHO, Verdensbanken, samt med Europarådet og Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udviklings (OECD) for at gennemføre programmet. I henhold til artikel 94 i Rådets afgørelse 2013/755/EU (20) kan personer og enheder, som er etableret i oversøiske lande og territorier (OLT'er), modtage finansiering under overholdelse af de regler og mål, der gælder for programmet, og eventuelle ordninger, som finder anvendelse på den medlemsstat, som det pågældende oversøiske land eller territorium hører under. |
| --- | --- |

(34)

For at foranstaltninger på EU-plan og på internationalt plan kan være så virkningsfulde og effektive som muligt, bør der udvikles et samarbejde
  med medlemsstaterne og
  med relevante internationale organisationer som for eksempel De Forenede Nationer (FN) og FN's særorganisationer, navnlig WHO, Verdensbanken, samt med Europarådet og Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udviklings (OECD) for at gennemføre programmet. I henhold til artikel 94 i Rådets afgørelse 2013/755/EU (20) kan personer og enheder, som er etableret i oversøiske lande og territorier (OLT'er), modtage finansiering under overholdelse af de regler og mål, der gælder for programmet, og eventuelle ordninger, som finder anvendelse på den medlemsstat, som det pågældende oversøiske land eller territorium hører under.

Ændring 42

Forslag til forordning

Betragtning 34 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (34a) | Programmet bør garantere, at der er en stærk inddragelse af civilsamfundet, navnlig patientforeninger, og akademiske kredse, navnlig sammenslutninger for sundhedspersonale, for at sikre en afbalanceret repræsentation og deltagelse i indsatsen for at nå målene for folkesundheden. Europæiske sundhedsorganisationer bør bidrage til gennemførelsen og evalueringen af programmet. |

Kommissionens forslag

Ændring

(34a)

Programmet bør garantere, at der er en stærk inddragelse af civilsamfundet, navnlig patientforeninger, og akademiske kredse, navnlig sammenslutninger for sundhedspersonale, for at sikre en afbalanceret repræsentation og deltagelse i indsatsen for at nå målene for folkesundheden. Europæiske sundhedsorganisationer bør bidrage til gennemførelsen og evalueringen af programmet.

Ændring 43

Forslag til forordning

Betragtning 34 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (34b) | For at sikre en sammenhængende gennemførelse af de foranstaltninger, der indgår i programmet, bør der oprettes en EU4Health-styringsgruppe. |

Kommissionens forslag

Ændring

(34b)

For at sikre en sammenhængende gennemførelse af de foranstaltninger, der indgår i programmet, bør der oprettes en EU4Health-styringsgruppe.

Ændring 44

Forslag til forordning

Betragtning 39 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (39a) | Ifølge WHO påvirker klimaforandringerne de sociale og miljømæssige sundhedsdeterminanter, herunder ren luft, rent drikkevand, tilstrækkelig mad og sikkert husly, og der forventes 250 000 yderligere dødsfald om året i perioden 2030-2050 som følge af fejlernæring, malaria, diarré og varmebelastning, idet ekstremt høje lufttemperaturer vil bidrage direkte til dødsfald, især blandt ældre og sårbare personer. I kraft af oversvømmelser, hedebølger, tørke og brande har klimaforandringerne en betydelig indvirkning på menneskers sundhed, herunder på underernæring, hjerte-kar- og luftvejssygdomme samt vektorbårne infektioner. |

Kommissionens forslag

Ændring

(39a)

Ifølge WHO påvirker klimaforandringerne de sociale og miljømæssige sundhedsdeterminanter, herunder ren luft, rent drikkevand, tilstrækkelig mad og sikkert husly, og der forventes 250 000 yderligere dødsfald om året i perioden 2030-2050 som følge af fejlernæring, malaria, diarré og varmebelastning, idet ekstremt høje lufttemperaturer vil bidrage direkte til dødsfald, især blandt ældre og sårbare personer. I kraft af oversvømmelser, hedebølger, tørke og brande har klimaforandringerne en betydelig indvirkning på menneskers sundhed, herunder på underernæring, hjerte-kar- og luftvejssygdomme samt vektorbårne infektioner.

Ændring 45

Forslag til forordning

Betragtning 40

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (40) | Med henblik på at understrege betydningen af at tage hånd om klimaforandringer i overensstemmelse med Unionens forpligtelser til at gennemføre Parisaftalen og for at nå FN's mål for bæredygtig udvikling vil programmet bidrage til indarbejdelsen af klimatiltag i Unionens politikker og til opnåelsen af det overordnede mål, nemlig at
  25 %
  af udgifterne i EU-budgettet skal bidrage til opfyldelsen af klimamålsætninger. Relevante foranstaltninger vil blive identificeret under forberedelserne og gennemførelsen af programmet og revurderet som led i midtvejsevalueringen. |

Kommissionens forslag

Ændring

(40)

Med henblik på at understrege betydningen af at tage hånd om klimaforandringer i overensstemmelse med Unionens forpligtelser til at gennemføre Parisaftalen og for at nå FN's mål for bæredygtig udvikling vil programmet bidrage til indarbejdelsen af klimatiltag i Unionens politikker og til opnåelsen af det overordnede mål, nemlig at
  25 %
  af udgifterne i EU-budgettet skal bidrage til opfyldelsen af klimamålsætninger. Relevante foranstaltninger vil blive identificeret under forberedelserne og gennemførelsen af programmet og revurderet som led i midtvejsevalueringen.

| (40) | Med henblik på at understrege betydningen af at tage hånd om klimaforandringer i overensstemmelse med Unionens forpligtelser til at gennemføre Parisaftalen og for at nå FN's mål for bæredygtig udvikling vil programmet bidrage til indarbejdelsen af klimatiltag i Unionens politikker og til opnåelsen af det overordnede mål, nemlig at
  30 %
  af udgifterne i EU-budgettet skal bidrage til opfyldelsen af klimamålsætninger. Relevante foranstaltninger vil blive identificeret under forberedelserne og gennemførelsen af programmet og revurderet som led i midtvejsevalueringen. |
| --- | --- |

(40)

Med henblik på at understrege betydningen af at tage hånd om klimaforandringer i overensstemmelse med Unionens forpligtelser til at gennemføre Parisaftalen og for at nå FN's mål for bæredygtig udvikling vil programmet bidrage til indarbejdelsen af klimatiltag i Unionens politikker og til opnåelsen af det overordnede mål, nemlig at
  30 %
  af udgifterne i EU-budgettet skal bidrage til opfyldelsen af klimamålsætninger. Relevante foranstaltninger vil blive identificeret under forberedelserne og gennemførelsen af programmet og revurderet som led i midtvejsevalueringen.

Ændring 46

Forslag til forordning

Betragtning 40 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (40a) | I erkendelse af hvor vigtigt det er at opnå ligestilling mellem kønnene, bør dette program bidrage til at integrere ligestilling mellem kønnene i Unionens politikker. Det bør benytte værktøjer til integrering af kønsaspektet og kønsbudgettering for at sikre, at sundhedskriser bliver imødegået på en kønssensitiv og forandringsskabende måde, og at kvinders og pigers særlige sundhedsbehov imødekommes under og efter en sundhedskrise. |

Kommissionens forslag

Ændring

(40a)

I erkendelse af hvor vigtigt det er at opnå ligestilling mellem kønnene, bør dette program bidrage til at integrere ligestilling mellem kønnene i Unionens politikker. Det bør benytte værktøjer til integrering af kønsaspektet og kønsbudgettering for at sikre, at sundhedskriser bliver imødegået på en kønssensitiv og forandringsskabende måde, og at kvinders og pigers særlige sundhedsbehov imødekommes under og efter en sundhedskrise.

Ændring 47

Forslag til forordning

Betragtning 43

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (43) | I betragtning af arten og den potentielle størrelse af grænseoverskridende trusler mod menneskers sundhed kan målet om at beskytte mennesker i Unionen mod sådanne trusler og om at øge kriseforebyggelsen og -beredskabet ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne alene. I overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union,
  kan
  der også gøres en indsats på EU-plan for at støtte medlemsstaternes bestræbelser på at opnå et højt niveau for beskyttelse af folkesundheden, forbedre tilgængeligheden og den prismæssige overkommelighed i Unionen af lægemidler, medicinsk udstyr og andre kriserelevante produkter, støtte innovation samt et integreret og koordineret arbejde og gennemførelse af bedste praksis blandt medlemsstaterne, tackle uligheder i adgangen til sundhed i hele
  EU
  på en måde, der skaber effektivitetsgevinster og merværdieffekter, som ikke kunne opnås ved foranstaltninger, der træffes på nationalt plan, samtidig med at medlemsstaternes kompetence og ansvar respekteres på de områder, der er omfattet af programmet. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går nærværende forordning ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå disse mål. |

Kommissionens forslag

Ændring

(43)

I betragtning af arten og den potentielle størrelse af grænseoverskridende trusler mod menneskers sundhed kan målet om at beskytte mennesker i Unionen mod sådanne trusler og om at øge kriseforebyggelsen og -beredskabet ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne alene. I overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union,
  kan
  der også gøres en indsats på EU-plan for at støtte medlemsstaternes bestræbelser på at opnå et højt niveau for beskyttelse af folkesundheden, forbedre tilgængeligheden og den prismæssige overkommelighed i Unionen af lægemidler, medicinsk udstyr og andre kriserelevante produkter, støtte innovation samt et integreret og koordineret arbejde og gennemførelse af bedste praksis blandt medlemsstaterne, tackle uligheder i adgangen til sundhed i hele
  EU
  på en måde, der skaber effektivitetsgevinster og merværdieffekter, som ikke kunne opnås ved foranstaltninger, der træffes på nationalt plan, samtidig med at medlemsstaternes kompetence og ansvar respekteres på de områder, der er omfattet af programmet. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går nærværende forordning ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå disse mål.

| (43) | I betragtning af arten og den potentielle størrelse af grænseoverskridende trusler mod menneskers sundhed kan målet om at beskytte mennesker i Unionen mod sådanne trusler og om at øge kriseforebyggelsen og -beredskabet ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne alene. I overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union,
  bør
  der også gøres en indsats på EU-plan for at støtte medlemsstaternes bestræbelser på at opnå et højt niveau for beskyttelse af folkesundheden, forbedre
  udbuddet, bæredygtigheden, antageligheden,
  tilgængeligheden
  , sikkerheden
  og den prismæssige overkommelighed i Unionen af lægemidler, medicinsk udstyr og andre
  sundheds
  kriserelevante produkter
  og tjenesteydelser
  , støtte innovation samt et integreret og koordineret arbejde og gennemførelse af bedste praksis blandt medlemsstaterne
  og i deres regioner
  , tackle uligheder
  og uretfærdighed
  i adgangen til sundhed i hele
  Unionen
  på en måde, der skaber effektivitetsgevinster og merværdieffekter, som ikke kunne opnås ved foranstaltninger, der træffes på nationalt plan, samtidig med at medlemsstaternes kompetence og ansvar respekteres på de områder, der er omfattet af programmet. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går nærværende forordning ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå disse mål. |
| --- | --- |

(43)

I betragtning af arten og den potentielle størrelse af grænseoverskridende trusler mod menneskers sundhed kan målet om at beskytte mennesker i Unionen mod sådanne trusler og om at øge kriseforebyggelsen og -beredskabet ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne alene. I overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union,
  bør
  der også gøres en indsats på EU-plan for at støtte medlemsstaternes bestræbelser på at opnå et højt niveau for beskyttelse af folkesundheden, forbedre
  udbuddet, bæredygtigheden, antageligheden,
  tilgængeligheden
  , sikkerheden
  og den prismæssige overkommelighed i Unionen af lægemidler, medicinsk udstyr og andre
  sundheds
  kriserelevante produkter
  og tjenesteydelser
  , støtte innovation samt et integreret og koordineret arbejde og gennemførelse af bedste praksis blandt medlemsstaterne
  og i deres regioner
  , tackle uligheder
  og uretfærdighed
  i adgangen til sundhed i hele
  Unionen
  på en måde, der skaber effektivitetsgevinster og merværdieffekter, som ikke kunne opnås ved foranstaltninger, der træffes på nationalt plan, samtidig med at medlemsstaternes kompetence og ansvar respekteres på de områder, der er omfattet af programmet. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går nærværende forordning ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå disse mål.

Ændring 49

Forslag til forordning

Artikel 2 — stk. 1 — nr. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3) | »sundhedskrise«: enhver krise eller alvorlig hændelse, der er forårsaget af en trussel af human, animalsk, vegetabilsk, fødevaremæssig
  eller
  miljømæssig oprindelse, som har en sundhedsdimension, og som kræver øjeblikkelig indgriben fra myndighedernes side |

Kommissionens forslag

Ændring

3)

»sundhedskrise«: enhver krise eller alvorlig hændelse, der er forårsaget af en trussel af human, animalsk, vegetabilsk, fødevaremæssig
  eller
  miljømæssig oprindelse, som har en sundhedsdimension, og som kræver øjeblikkelig indgriben fra myndighedernes side

| 3) | »sundhedskrise«: enhver krise eller alvorlig hændelse, der er forårsaget af en trussel af human, animalsk, vegetabilsk, fødevaremæssig
  , kemisk, biologisk, nuklear,
  miljømæssig
  eller ukendt
  oprindelse, som har en sundhedsdimension, og som kræver øjeblikkelig indgriben fra myndighedernes side |
| --- | --- |

3)

»sundhedskrise«: enhver krise eller alvorlig hændelse, der er forårsaget af en trussel af human, animalsk, vegetabilsk, fødevaremæssig
  , kemisk, biologisk, nuklear,
  miljømæssig
  eller ukendt
  oprindelse, som har en sundhedsdimension, og som kræver øjeblikkelig indgriben fra myndighedernes side

Ændring 50

Forslag til forordning

Artikel 2 — stk. 1 — nr. 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 4) | »kriserelevante produkter«: produkter og stoffer, der er nødvendige i forbindelse med en sundhedskrise, med henblik på at forebygge, diagnosticere eller behandle en sygdom og dens konsekvenser, herunder, men ikke begrænset til: lægemidler — herunder vacciner — samt de mellemprodukter, aktive lægemiddelstoffer og hjælpestoffer, der indgår heri; medicinsk udstyr; hospitalsudstyr og medicinsk materiel (f.eks. respiratorer, beskyttelsesbeklædning og -udstyr, diagnosematerialer og -værktøjer); personlige værnemidler; desinfektionsmidler og de mellemprodukter og råmaterialer, der skal til for at fremstille disse |

Kommissionens forslag

Ændring

4)

»kriserelevante produkter«: produkter og stoffer, der er nødvendige i forbindelse med en sundhedskrise, med henblik på at forebygge, diagnosticere eller behandle en sygdom og dens konsekvenser, herunder, men ikke begrænset til: lægemidler — herunder vacciner — samt de mellemprodukter, aktive lægemiddelstoffer og hjælpestoffer, der indgår heri; medicinsk udstyr; hospitalsudstyr og medicinsk materiel (f.eks. respiratorer, beskyttelsesbeklædning og -udstyr, diagnosematerialer og -værktøjer); personlige værnemidler; desinfektionsmidler og de mellemprodukter og råmaterialer, der skal til for at fremstille disse

| 4) | »kriserelevante produkter«: produkter
  , værktøjer
  og stoffer, der er nødvendige i forbindelse med en sundhedskrise, med henblik på at forebygge, diagnosticere eller behandle en sygdom og dens konsekvenser
  samt til monitorering og epidemiologisk overvågning af sygdomme og infektioner
  , herunder, men ikke begrænset til: lægemidler — herunder vacciner — samt de mellemprodukter, aktive lægemiddelstoffer og hjælpestoffer, der indgår heri; medicinsk udstyr; hospitalsudstyr og medicinsk materiel (f.eks. respiratorer, beskyttelsesbeklædning og -udstyr, diagnosematerialer og -værktøjer); personlige værnemidler; desinfektionsmidler og de mellemprodukter og råmaterialer, der skal til for at fremstille disse |
| --- | --- |

4)

»kriserelevante produkter«: produkter
  , værktøjer
  og stoffer, der er nødvendige i forbindelse med en sundhedskrise, med henblik på at forebygge, diagnosticere eller behandle en sygdom og dens konsekvenser
  samt til monitorering og epidemiologisk overvågning af sygdomme og infektioner
  , herunder, men ikke begrænset til: lægemidler — herunder vacciner — samt de mellemprodukter, aktive lægemiddelstoffer og hjælpestoffer, der indgår heri; medicinsk udstyr; hospitalsudstyr og medicinsk materiel (f.eks. respiratorer, beskyttelsesbeklædning og -udstyr, diagnosematerialer og -værktøjer); personlige værnemidler; desinfektionsmidler og de mellemprodukter og råmaterialer, der skal til for at fremstille disse

Ændring 48

Forslag til forordning

Artikel 2 — stk. 1 — nr. 5

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 5) | »One Health-tilgang«: en tilgang, der anerkender
  , at
  menneskers
  og
  dyrs sundhed
  er indbyrdes forbundne
  , at sygdomme kan overføres fra
  mennesker
  til
  dyr og vice versa
  , og derfor skal bekæmpes
  hos dem begge, og at miljøet forbinder mennesker og dyr |

Kommissionens forslag

Ændring

5)

»One Health-tilgang«: en tilgang, der anerkender
  , at
  menneskers
  og
  dyrs sundhed
  er indbyrdes forbundne
  , at sygdomme kan overføres fra
  mennesker
  til
  dyr og vice versa
  , og derfor skal bekæmpes
  hos dem begge, og at miljøet forbinder mennesker og dyr

| 5) | »One Health-tilgang«: en tilgang, der anerkender
  den indbyrdes forbindelse mellem
  menneskers, dyrs
  og miljøets sfærer
  , at sygdomme kan overføres fra
  en søjle
  til
  en anden
  , og derfor skal bekæmpes
  på en holistisk måde |
| --- | --- |

5)

»One Health-tilgang«: en tilgang, der anerkender
  den indbyrdes forbindelse mellem
  menneskers, dyrs
  og miljøets sfærer
  , at sygdomme kan overføres fra
  en søjle
  til
  en anden
  , og derfor skal bekæmpes
  på en holistisk måde

Ændring 51

Forslag til forordning

Artikel 2 — stk. 1 — nr. 9

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 9) | »alvorlig grænseoverskridende sundhedstrussel«: en livstruende eller på anden vis alvorlig sundhedsfare af biologisk, kemisk, miljømæssig eller ukendt oprindelse, som spredes eller indebærer en betydelig risiko for spredning på tværs af medlemsstaternes nationale grænser, og som kan nødvendiggøre koordinering på EU-plan for at sikre et højt
  sundhedsbeskyttelsesniveau |

Kommissionens forslag

Ændring

9)

»alvorlig grænseoverskridende sundhedstrussel«: en livstruende eller på anden vis alvorlig sundhedsfare af biologisk, kemisk, miljømæssig eller ukendt oprindelse, som spredes eller indebærer en betydelig risiko for spredning på tværs af medlemsstaternes nationale grænser, og som kan nødvendiggøre koordinering på EU-plan for at sikre et højt
  sundhedsbeskyttelsesniveau

| 9) | »alvorlig grænseoverskridende sundhedstrussel«: en livstruende eller på anden vis alvorlig sundhedsfare af biologisk, kemisk,
  radiologisk, nuklear,
  miljømæssig eller ukendt oprindelse, som spredes eller indebærer en betydelig risiko for spredning på tværs af medlemsstaternes nationale grænser, og som kan nødvendiggøre koordinering på EU-plan for at sikre et højt
  beskyttelsesniveau for menneskers sundhed |
| --- | --- |

9)

»alvorlig grænseoverskridende sundhedstrussel«: en livstruende eller på anden vis alvorlig sundhedsfare af biologisk, kemisk,
  radiologisk, nuklear,
  miljømæssig eller ukendt oprindelse, som spredes eller indebærer en betydelig risiko for spredning på tværs af medlemsstaternes nationale grænser, og som kan nødvendiggøre koordinering på EU-plan for at sikre et højt
  beskyttelsesniveau for menneskers sundhed

Ændring 52

Forslag til forordning

Artikel 2 — stk. 1 — nr. 9 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 9a) | »sundhed i alle politikker«: en tilgang til udvikling, gennemførelse og revision af offentlige politikker, uanset sektor, hvorved der tages hensyn til de sundhedsmæssige konsekvenser af beslutninger, og som tilstræber at opnå synergier og undgå, at sådanne politikker forårsager sundhedsskadelige virkninger, med henblik på at forbedre befolkningens sundhed og ligheden på sundhedsområdet |

Kommissionens forslag

Ændring

9a)

Ændring 53

Forslag til forordning

Artikel 2 — stk. 1 — nr. 9 b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 9b) | »sundhedsdeterminanter«: en række faktorer såsom adfærdsrelaterede, biologiske, socioøkonomiske og miljømæssige faktorer, der har indflydelse på en persons sundhedstilstand |

Kommissionens forslag

Ændring

9b)

Ændring 54

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 1 — indledning

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Programmet skal arbejde mod følgende generelle mål, i overensstemmelse med One Health-tilgangen
  hvor det er relevant
  : | Programmet skal arbejde mod følgende generelle mål, i overensstemmelse med
  »sundhed i alle politikker«-tilgangen, hvor det er relevant, og med
  One Health-tilgangen: |

Kommissionens forslag

Ændring

Programmet skal arbejde mod følgende generelle mål, i overensstemmelse med One Health-tilgangen
  hvor det er relevant
  :

Programmet skal arbejde mod følgende generelle mål, i overensstemmelse med
  »sundhed i alle politikker«-tilgangen, hvor det er relevant, og med
  One Health-tilgangen:

Ændring 55

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 1 — nr. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1) | beskytte mennesker
  i Unionen
  mod alvorlige grænseoverskridende sundhedstrusler |

Kommissionens forslag

Ændring

1)

beskytte mennesker
  i Unionen
  mod alvorlige grænseoverskridende sundhedstrusler

| 1) | forbedre og fremme sundheden
  i Unionen
  ved at støtte sundhedsfremme og sygdomsforebyggelse, mindske uligheder på sundhedsområdet og sikre lige og fuld adgang til sundhed |
| --- | --- |

1)

forbedre og fremme sundheden
  i Unionen
  ved at støtte sundhedsfremme og sygdomsforebyggelse, mindske uligheder på sundhedsområdet og sikre lige og fuld adgang til sundhed

Ændring 56

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 1 — nr. 1 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 1a) | beskytte mennesker i Unionen mod alvorlige grænseoverskridende sundhedstrusler af enhver art; støtte udviklingen og gennemførelsen af bedre beredskab og koordinering i og mellem medlemsstaterne for så vidt angår sundhedskriser |

Kommissionens forslag

Ændring

1a)

Ændring 57

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 1 — nr. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2) | forbedre tilgængeligheden i Unionen
  af lægemidler, medicinsk udstyr og andre kriserelevante produkter, bidrage til at gøre dem prisoverkommelige
  og støtte innovation |

Kommissionens forslag

Ændring

2)

forbedre tilgængeligheden i Unionen
  af lægemidler, medicinsk udstyr og andre kriserelevante produkter, bidrage til at gøre dem prisoverkommelige
  og støtte innovation

| 2) | støtte eksisterende og fremtidig EU-lovgivning og -politikker med henblik på bl.a. at genskabe farmaceutisk uafhængighed og afhjælpe mangler,
  forbedre
  udbuddet,
  tilgængeligheden
  og den prismæssige overkommelighed af sundhedsydelser og tjenesteydelser
  i Unionen og støtte
  forskning og
  innovation
  samt udvikling inden for sundhed og sundhedspleje uden at kopiere indsatsen under andre programmer, herunder Horisont Europa |
| --- | --- |

2)

støtte eksisterende og fremtidig EU-lovgivning og -politikker med henblik på bl.a. at genskabe farmaceutisk uafhængighed og afhjælpe mangler,
  forbedre
  udbuddet,
  tilgængeligheden
  og den prismæssige overkommelighed af sundhedsydelser og tjenesteydelser
  i Unionen og støtte
  forskning og
  innovation
  samt udvikling inden for sundhed og sundhedspleje uden at kopiere indsatsen under andre programmer, herunder Horisont Europa

Ændring 58

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 1 — nr. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3) | styrke sundhedssystemerne og sundhedspersonalet, herunder ved digital omstilling og gennem øget integreret og koordineret arbejde blandt medlemsstaterne, vedholdende gennemførelse af bedste praksis og
  datadeling for
  at øge det generelle folkesundhedsniveau. |

Kommissionens forslag

Ændring

3)

styrke sundhedssystemerne og sundhedspersonalet, herunder ved digital omstilling og gennem øget integreret og koordineret arbejde blandt medlemsstaterne, vedholdende gennemførelse af bedste praksis og
  datadeling for
  at øge det generelle folkesundhedsniveau.

| 3) | styrke sundhedssystemerne og
  deres bæredygtighed samt
  sundhedspersonalet, herunder ved digital omstilling og gennem øget integreret og koordineret arbejde blandt medlemsstaterne
  , herunder på nationalt, regionalt og lokalt plan, gennem
  vedholdende gennemførelse af bedste praksis og
  gennem deling af sammenlignelige og interoperable data med henblik på
  at øge det generelle folkesundhedsniveau
  og sundhedskompetencerne og gøre sundhedssystemerne mere modstands- og reaktionsdygtige
  . |
| --- | --- |

3)

styrke sundhedssystemerne og
  deres bæredygtighed samt
  sundhedspersonalet, herunder ved digital omstilling og gennem øget integreret og koordineret arbejde blandt medlemsstaterne
  , herunder på nationalt, regionalt og lokalt plan, gennem
  vedholdende gennemførelse af bedste praksis og
  gennem deling af sammenlignelige og interoperable data med henblik på
  at øge det generelle folkesundhedsniveau
  og sundhedskompetencerne og gøre sundhedssystemerne mere modstands- og reaktionsdygtige
  .

Ændring 59

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — indledning

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| De generelle mål, der er omhandlet i artikel 3, skal forfølges gennem følgende specifikke mål, i overensstemmelse med One Health-tilgangen
  hvor det er relevant
  : | De generelle mål, der er omhandlet i artikel 3, skal forfølges gennem følgende specifikke mål, i overensstemmelse med
  »sundhed i alle politikker«-tilgangen, hvor det er relevant, og med
  One Health-tilgangen: |

Kommissionens forslag

Ændring

De generelle mål, der er omhandlet i artikel 3, skal forfølges gennem følgende specifikke mål, i overensstemmelse med One Health-tilgangen
  hvor det er relevant
  :

De generelle mål, der er omhandlet i artikel 3, skal forfølges gennem følgende specifikke mål, i overensstemmelse med
  »sundhed i alle politikker«-tilgangen, hvor det er relevant, og med
  One Health-tilgangen:

Ændring 226

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 1 — nr. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1) | styrke Unionens kapacitet vedrørende forebyggelse, beredskab og indsats i forbindelse med alvorlige grænseoverskridende sundhedstrusler og forvaltning af sundhedskriser, herunder gennem koordinering, tilvejebringelse og udnyttelse af kapacitet inden for akut sundhedspleje, dataindsamling og overvågning |

Kommissionens forslag

Ændring

1)

styrke Unionens kapacitet vedrørende forebyggelse, beredskab og indsats i forbindelse med alvorlige grænseoverskridende sundhedstrusler og forvaltning af sundhedskriser, herunder gennem koordinering, tilvejebringelse og udnyttelse af kapacitet inden for akut sundhedspleje, dataindsamling og overvågning

| 1) | styrke Unionens kapacitet vedrørende forebyggelse, beredskab og
  hurtig
  indsats i forbindelse med alvorlige grænseoverskridende sundhedstrusler og forvaltning af sundhedskriser, herunder gennem koordinering, tilvejebringelse og udnyttelse af kapacitet inden for akut sundhedspleje, dataindsamling og overvågning
  , koordinering af stresstestning af de nationale sundhedssystemer og udvikling af standarder for sundhedsydelser af høj kvalitet |
| --- | --- |

1)

styrke Unionens kapacitet vedrørende forebyggelse, beredskab og
  hurtig
  indsats i forbindelse med alvorlige grænseoverskridende sundhedstrusler og forvaltning af sundhedskriser, herunder gennem koordinering, tilvejebringelse og udnyttelse af kapacitet inden for akut sundhedspleje, dataindsamling og overvågning
  , koordinering af stresstestning af de nationale sundhedssystemer og udvikling af standarder for sundhedsydelser af høj kvalitet

Ændring 250

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 1 — nr. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2) | sikre tilgængeligheden i Unionen af reserver eller lagre af kriserelevante produkter samt en reserve af
  læger,
  sundhedsydelser
  og støttepersonale
  , der kan mobiliseres
  i tilfælde af en krise |

Kommissionens forslag

Ændring

2)

sikre tilgængeligheden i Unionen af reserver eller lagre af kriserelevante produkter samt en reserve af
  læger,
  sundhedsydelser
  og støttepersonale
  , der kan mobiliseres
  i tilfælde af en krise

| 2) | i synergi med andre EU-instrumenter, -programmer og -fonde at støtte foranstaltninger, der gør det muligt at mobilisere
  læger,
  sundhedspleje-
  og støttepersonale i tilfælde af en krise
  , såsom det europæiske lægekorps' personale, herunder ved at forbedre personalets uddannelse og ajourføre deres viden, og støtte foranstaltninger, der under en krise bidrager til tilgængeligheden i Unionen af sundhedskriserelevante produkter, som f.eks. vigtige lægemidler, vacciner og medicinsk udstyr |
| --- | --- |

2)

i synergi med andre EU-instrumenter, -programmer og -fonde at støtte foranstaltninger, der gør det muligt at mobilisere
  læger,
  sundhedspleje-
  og støttepersonale i tilfælde af en krise
  , såsom det europæiske lægekorps' personale, herunder ved at forbedre personalets uddannelse og ajourføre deres viden, og støtte foranstaltninger, der under en krise bidrager til tilgængeligheden i Unionen af sundhedskriserelevante produkter, som f.eks. vigtige lægemidler, vacciner og medicinsk udstyr

Ændring 62

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 1 — nr. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3) | støtte foranstaltninger
  til at sikre
  passende
  tilgængelighed, adgang til og prisoverkommelighed for
  kriserelevante produkter
  og andre nødvendige
  sundhedsforsyninger |

Kommissionens forslag

Ændring

3)

støtte foranstaltninger
  til at sikre
  passende
  tilgængelighed, adgang til og prisoverkommelighed for
  kriserelevante produkter
  og andre nødvendige
  sundhedsforsyninger

| 3) | styrke det europæiske marked for lægemidler for på en bæredygtig måde
  at sikre tilgængelighed, adgang til og prisoverkommelighed for
  lægemidler, e-sundhedsløsninger, medicinsk udstyr
  og andre nødvendige
  sundhedsrelaterede forsyninger og kriserelevante lægemidler |
| --- | --- |

3)

styrke det europæiske marked for lægemidler for på en bæredygtig måde
  at sikre tilgængelighed, adgang til og prisoverkommelighed for
  lægemidler, e-sundhedsløsninger, medicinsk udstyr
  og andre nødvendige
  sundhedsrelaterede forsyninger og kriserelevante lægemidler

Ændring 222

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 1 — nr. 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 4) | styrke sundhedssystemernes virkningsfuldhed, tilgængelighed, bæredygtighed og modstandsdygtighed, herunder ved at støtte den digitale omstilling,
  anvendelsen af digitale værktøjer og tjenester,
  systemiske reformer, gennemførelse af nye plejemodeller og universel sundhedsdækning, og ved at
  tackle
  uligheder på sundhedsområdet |

Kommissionens forslag

Ændring

4)

styrke sundhedssystemernes virkningsfuldhed, tilgængelighed, bæredygtighed og modstandsdygtighed, herunder ved at støtte den digitale omstilling,
  anvendelsen af digitale værktøjer og tjenester,
  systemiske reformer, gennemførelse af nye plejemodeller og universel sundhedsdækning, og ved at
  tackle
  uligheder på sundhedsområdet

| 4) | styrke sundhedssystemernes virkningsfuldhed, tilgængelighed, bæredygtighed og modstandsdygtighed, herunder ved at støtte den digitale omstilling,
  bl.a. skabelsen og implementeringen af et europæisk sundhedsdataområde,
  systemiske reformer, gennemførelse af nye plejemodeller
  , forbedre lige
  og
  rettidig adgang til kvalitetspræget, bæredygtig, prismæssigt overkommelig, personcentreret, resultatbaseret sundhedspleje og relaterede plejeydelser, opnå
  universel sundhedsdækning,
  som omfatter adgang til seksuel og reproduktiv sundhed og rettigheder,
  og ved at
  mindske
  uligheder
  og uretfærdighed
  på sundhedsområdet |
| --- | --- |

4)

styrke sundhedssystemernes virkningsfuldhed, tilgængelighed, bæredygtighed og modstandsdygtighed, herunder ved at støtte den digitale omstilling,
  bl.a. skabelsen og implementeringen af et europæisk sundhedsdataområde,
  systemiske reformer, gennemførelse af nye plejemodeller
  , forbedre lige
  og
  rettidig adgang til kvalitetspræget, bæredygtig, prismæssigt overkommelig, personcentreret, resultatbaseret sundhedspleje og relaterede plejeydelser, opnå
  universel sundhedsdækning,
  som omfatter adgang til seksuel og reproduktiv sundhed og rettigheder,
  og ved at
  mindske
  uligheder
  og uretfærdighed
  på sundhedsområdet

Ændring 64

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 1 — nr. 4 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 4a) | styrke Unionens innovation for at sikre udvikling og udbredelse af den næste generation af lægemidler, vacciner og medicinsk udstyr med henblik på at imødegå de voksende udfordringer og forventninger på sundhedsområdet, der opstår |

Kommissionens forslag

Ændring

4a)

Ændring 65

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 1 — nr. 5

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 5) | støtte foranstaltninger, der har til formål at styrke sundhedssystemernes evne til at fremme sygdomsforebyggelse og sundhedsfremme, patientrettigheder og grænseoverskridende sundhedsydelser
  samt fremme af ekspertise hos læger og sundhedspersoner |

Kommissionens forslag

Ændring

5)

støtte foranstaltninger, der har til formål at styrke sundhedssystemernes evne til at fremme sygdomsforebyggelse og sundhedsfremme, patientrettigheder og grænseoverskridende sundhedsydelser
  samt fremme af ekspertise hos læger og sundhedspersoner

| 5) | støtte foranstaltninger, der har til formål at styrke sundhedssystemernes evne til at fremme sygdomsforebyggelse
  , screening og tidlig diagnosticering
  og
  gennemføre
  sundhedsfremme,
  sætte ind over for sundhedsdeterminanterne, forbedre sundhedskompetencer,
  patientrettigheder
  og -sikkerhed
  og grænseoverskridende sundhedsydelser |
| --- | --- |

5)

støtte foranstaltninger, der har til formål at styrke sundhedssystemernes evne til at fremme sygdomsforebyggelse
  , screening og tidlig diagnosticering
  og
  gennemføre
  sundhedsfremme,
  sætte ind over for sundhedsdeterminanterne, forbedre sundhedskompetencer,
  patientrettigheder
  og -sikkerhed
  og grænseoverskridende sundhedsydelser

Ændring 245

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 1 — nr. 6

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 6) | støtte overvågning, forebyggelse, diagnosticering samt behandling og pleje af ikkeoverførbare sygdomme, navnlig kræft |

Kommissionens forslag

Ændring

6)

støtte overvågning, forebyggelse, diagnosticering samt behandling og pleje af ikkeoverførbare sygdomme, navnlig kræft

| 6) | støtte overvågning, forebyggelse, diagnosticering samt behandling og pleje af ikkeoverførbare sygdomme
  , tidlig diagnosticering af neurodegenerative sygdomme og andre sygdomme i hjernen,
  navnlig kræft |
| --- | --- |

6)

støtte overvågning, forebyggelse, diagnosticering samt behandling og pleje af ikkeoverførbare sygdomme
  , tidlig diagnosticering af neurodegenerative sygdomme og andre sygdomme i hjernen,
  navnlig kræft

Ændring 66

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 1 — nr. 6 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 6a) | styrke Unionens bekæmpelse af kræft i synergi med den europæiske kræftplan, bl.a. ved at støtte foranstaltninger til overvågning, forebyggelse, tidlig diagnosticering og behandling og pleje af kræft, herunder kræft hos børn, og ved at støtte oprettelsen af det europæiske kræftinstitut |

Kommissionens forslag

Ændring

6a)

Ændring 67

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 1 — nr. 6 b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 6b) | styrke bekæmpelsen af overførbare sygdomme og sundhedstrusler |

Kommissionens forslag

Ændring

6b)

Ændring 68

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 1 — nr. 6 c (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 6c) | sætte ind over for vaccineskepsis og støtte foranstaltninger til udryddelse af sygdomme, der kan forebygges ved vaccination, herunder kræft |

Kommissionens forslag

Ændring

6c)

Ændring 69

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 1 — nr. 7

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 7) | fremme og støtte en forsigtig og effektiv anvendelse af lægemidler, navnlig antimikrobielle stoffer,
  og
  en mere miljøvenlig produktion og bortskaffelse af lægemidler og medicinsk udstyr |

Kommissionens forslag

Ændring

7)

fremme og støtte en forsigtig og effektiv anvendelse af lægemidler, navnlig antimikrobielle stoffer,
  og
  en mere miljøvenlig produktion og bortskaffelse af lægemidler og medicinsk udstyr

| 7) | fremme og støtte en
  informeret,
  forsigtig og effektiv anvendelse af lægemidler, navnlig antimikrobielle stoffer,
  udvikling af lægemidler, der reelt er mindre skadelige for miljøet,
  en mere miljøvenlig produktion
  af lægemidler
  og
  en miljømæssigt forsvarlig
  bortskaffelse af lægemidler og medicinsk udstyr |
| --- | --- |

7)

fremme og støtte en
  informeret,
  forsigtig og effektiv anvendelse af lægemidler, navnlig antimikrobielle stoffer,
  udvikling af lægemidler, der reelt er mindre skadelige for miljøet,
  en mere miljøvenlig produktion
  af lægemidler
  og
  en miljømæssigt forsvarlig
  bortskaffelse af lægemidler og medicinsk udstyr

Ændring 70

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 1 — nr. 8

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 8) | støtte udviklingen, gennemførelsen og håndhævelsen af
  EU's
  sundhedslovgivning og tilvejebringe sammenlignelige og pålidelige data af høj kvalitet med henblik på at understøtte den politiske beslutningstagning og overvågning samt fremme brugen af sundhedskonsekvensanalyser af relevante politikker |

Kommissionens forslag

Ændring

8)

støtte udviklingen, gennemførelsen og håndhævelsen af
  EU's
  sundhedslovgivning og tilvejebringe sammenlignelige og pålidelige data af høj kvalitet med henblik på at understøtte den politiske beslutningstagning og overvågning samt fremme brugen af sundhedskonsekvensanalyser af relevante politikker

| 8) | støtte udviklingen, gennemførelsen og håndhævelsen
  samt, når det er nødvendigt, revisionen
  af
  Unionens
  sundhedslovgivning og tilvejebringe sammenlignelige og pålidelige data af høj kvalitet med henblik på at understøtte den politiske beslutningstagning og overvågning
  , støtte leveringen af behandling og reagere på uopfyldte medicinske behov
  samt fremme brugen af sundhedskonsekvensanalyser af
  andre
  relevante
  EU-
  politikker |
| --- | --- |

8)

støtte udviklingen, gennemførelsen og håndhævelsen
  samt, når det er nødvendigt, revisionen
  af
  Unionens
  sundhedslovgivning og tilvejebringe sammenlignelige og pålidelige data af høj kvalitet med henblik på at understøtte den politiske beslutningstagning og overvågning
  , støtte leveringen af behandling og reagere på uopfyldte medicinske behov
  samt fremme brugen af sundhedskonsekvensanalyser af
  andre
  relevante
  EU-
  politikker

Ændring 246+71

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 1 — nr. 9

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 9) | støtte et integreret arbejde blandt medlemsstaterne og navnlig blandt deres sundhedssystemer, herunder gennemførelse af forebyggende foranstaltninger med stor virkning, og opskalering af netværkssamarbejde gennem
  de europæiske netværk af referencecentre
  og andre tværnationale netværk |

Kommissionens forslag

Ændring

9)

støtte et integreret arbejde blandt medlemsstaterne og navnlig blandt deres sundhedssystemer, herunder gennemførelse af forebyggende foranstaltninger med stor virkning, og opskalering af netværkssamarbejde gennem
  de europæiske netværk af referencecentre
  og andre tværnationale netværk

| 9) | støtte et integreret arbejde blandt medlemsstaterne, og navnlig blandt deres sundhedssystemer, herunder gennemførelse af forebyggende foranstaltninger med stor virkning,
  støtte udpegelse af sundhedsteknologier, der skal gøres til genstand for en EU-vurdering, og styrkelse
  og opskalering af netværkssamarbejde gennem
  ERN'erne, udvikle og implementere ekspertisenetværk inden for hyppigt forekommende overførbare og ikkeoverførbare sygdomme
  og andre tværnationale netværk
  , herunder Orphanet-netværket, i fuld synergi med Horisont Europa og dets missioner og partnerskaber og sigte mod at øge patientdækningen og indsatsen over for flere sygdomme og sundhedsproblemer |
| --- | --- |

9)

støtte et integreret arbejde blandt medlemsstaterne, og navnlig blandt deres sundhedssystemer, herunder gennemførelse af forebyggende foranstaltninger med stor virkning,
  støtte udpegelse af sundhedsteknologier, der skal gøres til genstand for en EU-vurdering, og styrkelse
  og opskalering af netværkssamarbejde gennem
  ERN'erne, udvikle og implementere ekspertisenetværk inden for hyppigt forekommende overførbare og ikkeoverførbare sygdomme
  og andre tværnationale netværk
  , herunder Orphanet-netværket, i fuld synergi med Horisont Europa og dets missioner og partnerskaber og sigte mod at øge patientdækningen og indsatsen over for flere sygdomme og sundhedsproblemer

Ændring 223

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 1 — nr. 10

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 10) | støtte Unionens bidrag til internationale og globale
  sundhedsinitiativer
  . |

Kommissionens forslag

Ændring

10)

støtte Unionens bidrag til internationale og globale
  sundhedsinitiativer
  .

| 10) | støtte Unionens bidrag til internationale og globale
  forpligtelser og
  initiativer
  på sundhedsområdet, herunder adgang til seksuel og reproduktiv sundhed og rettigheder
  . |
| --- | --- |

10)

støtte Unionens bidrag til internationale og globale
  forpligtelser og
  initiativer
  på sundhedsområdet, herunder adgang til seksuel og reproduktiv sundhed og rettigheder
  .

Ændring 73

Forslag til forordning

Artikel 5 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Finansieringsrammen for gennemførelsen af programmet for perioden 2021 til 2027 er på
  1 946 614 000 EUR
  i løbende priser. | 1.   Finansieringsrammen for gennemførelsen af programmet for perioden 2021 til 2027 er på
  10 398 000 000  EUR
  i løbende priser
  (9 370 000 000  EUR i faste priser)
  . |

Kommissionens forslag

Ændring

1.   Finansieringsrammen for gennemførelsen af programmet for perioden 2021 til 2027 er på
  1 946 614 000 EUR
  i løbende priser.

1.   Finansieringsrammen for gennemførelsen af programmet for perioden 2021 til 2027 er på
  10 398 000 000  EUR
  i løbende priser
  (9 370 000 000  EUR i faste priser)
  .

Ændring 74

Ændring 74

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 5 — stk. 2

Artikel 5 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Det beløb, der er omhandlet i stk. 1, kan anvendes til teknisk og administrativ bistand i forbindelse med programmets gennemførelse, eksempelvis forberedelses-, overvågnings-, kontrol-, revisions- og evalueringsaktiviteter, herunder informationsteknologisystemer i virksomheder. | 2.   Det beløb, der er omhandlet i stk. 1, kan
  også
  anvendes til teknisk og administrativ bistand i forbindelse med programmets gennemførelse, eksempelvis forberedelses-, overvågnings-, kontrol-, revisions- og evalueringsaktiviteter, herunder informationsteknologisystemer i virksomheder.
  Administrationsudgifter med relation til indirekte foranstaltninger må ikke overstige 5 % af det samlede beløb for programmet. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   Det beløb, der er omhandlet i stk. 1, kan anvendes til teknisk og administrativ bistand i forbindelse med programmets gennemførelse, eksempelvis forberedelses-, overvågnings-, kontrol-, revisions- og evalueringsaktiviteter, herunder informationsteknologisystemer i virksomheder.

2.   Det beløb, der er omhandlet i stk. 1, kan
  også
  anvendes til teknisk og administrativ bistand i forbindelse med programmets gennemførelse, eksempelvis forberedelses-, overvågnings-, kontrol-, revisions- og evalueringsaktiviteter, herunder informationsteknologisystemer i virksomheder.
  Administrationsudgifter med relation til indirekte foranstaltninger må ikke overstige 5 % af det samlede beløb for programmet.

Ændring 75

Ændring 75

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 6

Artikel 6

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Artikel 6 | udgår |
| Midler fra EU-genopretningsinstrumentet | |
| Foranstaltninger som omhandlet i artikel 2 i forordning [EU-genopretningsinstrumentet] skal gennemføres under programmet ved et beløb på op til 8 451 000 000 EUR i løbende priser, som omhandlet i nævnte forordnings artikel 3, stk. 2, litra a), nr. iii), jf. dog dennes artikel 5, stk. 4 og 8. | |
| Disse beløb skal udgøre eksterne formålsbestemte indtægter i henhold til artikel 21, stk. 5, i forordning (EU, Euratom) 2018/1046. | |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 6

Artikel 6

udgår

udgår

Midler fra EU-genopretningsinstrumentet

Midler fra EU-genopretningsinstrumentet

Foranstaltninger som omhandlet i artikel 2 i forordning [EU-genopretningsinstrumentet] skal gennemføres under programmet ved et beløb på op til 8 451 000 000 EUR i løbende priser, som omhandlet i nævnte forordnings artikel 3, stk. 2, litra a), nr. iii), jf. dog dennes artikel 5, stk. 4 og 8.

Foranstaltninger som omhandlet i artikel 2 i forordning [EU-genopretningsinstrumentet] skal gennemføres under programmet ved et beløb på op til 8 451 000 000 EUR i løbende priser, som omhandlet i nævnte forordnings artikel 3, stk. 2, litra a), nr. iii), jf. dog dennes artikel 5, stk. 4 og 8.

Disse beløb skal udgøre eksterne formålsbestemte indtægter i henhold til artikel 21, stk. 5, i forordning (EU, Euratom) 2018/1046.

Disse beløb skal udgøre eksterne formålsbestemte indtægter i henhold til artikel 21, stk. 5, i forordning (EU, Euratom) 2018/1046.

Ændring 76

Ændring 76

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 7 — stk. 1 — nr. 1 a (nyt)

Artikel 7 — stk. 1 — nr. 1 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 1a) | Bidragene fra alle associerede lande skal indgå i de relevante dele af programmet. Kommissionen aflægger under den årlige budgetprocedure beretning til Rådet og Parlamentet om det samlede budget for hver del af programmet med angivelse af hvert af de associerede lande, de individuelle bidrag og deres finansielle balance. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1a)

1a)

Bidragene fra alle associerede lande skal indgå i de relevante dele af programmet. Kommissionen aflægger under den årlige budgetprocedure beretning til Rådet og Parlamentet om det samlede budget for hver del af programmet med angivelse af hvert af de associerede lande, de individuelle bidrag og deres finansielle balance.

Ændring 77

Ændring 77

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 8 — stk. 1

Artikel 8 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Programmet skal gennemføres ved direkte forvaltning i overensstemmelse med forordning (EU, Euratom) 2018/1046 eller ved indirekte forvaltning med de organer, der er omhandlet i artikel 62, stk. 1, litra c), i forordning (EU, Euratom) 2018/1046. | 1.   Programmet skal gennemføres ved direkte forvaltning i overensstemmelse med forordning (EU, Euratom) 2018/1046 eller ved indirekte forvaltning med de organer, der er omhandlet i artikel 62, stk. 1, litra c), i forordning (EU, Euratom) 2018/1046
  , for at sikre der ikke forekommer dobbeltarbejde eller overlapning med andre finansieringsprogrammer på EU-plan
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   Programmet skal gennemføres ved direkte forvaltning i overensstemmelse med forordning (EU, Euratom) 2018/1046 eller ved indirekte forvaltning med de organer, der er omhandlet i artikel 62, stk. 1, litra c), i forordning (EU, Euratom) 2018/1046.

1.   Programmet skal gennemføres ved direkte forvaltning i overensstemmelse med forordning (EU, Euratom) 2018/1046 eller ved indirekte forvaltning med de organer, der er omhandlet i artikel 62, stk. 1, litra c), i forordning (EU, Euratom) 2018/1046
  , for at sikre der ikke forekommer dobbeltarbejde eller overlapning med andre finansieringsprogrammer på EU-plan
  .

Ændring 78

Ændring 78

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 8 — stk. 2

Artikel 8 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Programmet kan yde finansiering i enhver af de former, der er fastsat i forordning (EU, Euratom) 2018/1046, navnlig tilskud, priser og udbud. | 2.   Programmet kan yde finansiering i enhver af de former, der er fastsat i forordning (EU, Euratom) 2018/1046, navnlig tilskud, priser og udbud.
  Kommissionen bestræber sig på at opnå en effektiv og afbalanceret geografisk dækning i hele Unionen, herunder ved at støtte medlemsstaterne i at øge projekternes kvalitet gennem kapacitetsopbygning. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   Programmet kan yde finansiering i enhver af de former, der er fastsat i forordning (EU, Euratom) 2018/1046, navnlig tilskud, priser og udbud.

2.   Programmet kan yde finansiering i enhver af de former, der er fastsat i forordning (EU, Euratom) 2018/1046, navnlig tilskud, priser og udbud.
  Kommissionen bestræber sig på at opnå en effektiv og afbalanceret geografisk dækning i hele Unionen, herunder ved at støtte medlemsstaterne i at øge projekternes kvalitet gennem kapacitetsopbygning.

Ændring 79

Ændring 79

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 8 — stk. 4 a (nyt)

Artikel 8 — stk. 4 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Kommissionen letter den konsekvente gennemførelse af programmet og tilstræber maksimal administrativ forenkling. Kommissionen og medlemsstaterne skal i forhold til deres respektive ansvarsområder fremme synergier og sikre en effektiv koordinering mellem programmet og Unionens øvrige programmer og fonde. |
| | De skal med henblik herpå: |
| | a) | sikre, at der er komplementaritet, synergi, sammenhæng og konsekvens mellem de forskellige instrumenter på EU-plan og nationalt plan og, når det er hensigtsmæssigt, på regionalt plan, navnlig for så vidt angår foranstaltninger, der finansieres af EU-fonde, både i planlægnings- og gennemførelsesfasen |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4a.
     
  Kommissionen letter den konsekvente gennemførelse af programmet og tilstræber maksimal administrativ forenkling. Kommissionen og medlemsstaterne skal i forhold til deres respektive ansvarsområder fremme synergier og sikre en effektiv koordinering mellem programmet og Unionens øvrige programmer og fonde.

De skal med henblik herpå:

De skal med henblik herpå:

a)

a)

sikre, at der er komplementaritet, synergi, sammenhæng og konsekvens mellem de forskellige instrumenter på EU-plan og nationalt plan og, når det er hensigtsmæssigt, på regionalt plan, navnlig for så vidt angår foranstaltninger, der finansieres af EU-fonde, både i planlægnings- og gennemførelsesfasen

sikre, at der er komplementaritet, synergi, sammenhæng og konsekvens mellem de forskellige instrumenter på EU-plan og nationalt plan og, når det er hensigtsmæssigt, på regionalt plan, navnlig for så vidt angår foranstaltninger, der finansieres af EU-fonde, både i planlægnings- og gennemførelsesfasen

| b) | optimere koordineringsmekanismerne for at undgå dobbeltarbejde |
| --- | --- |

b)

b)

optimere koordineringsmekanismerne for at undgå dobbeltarbejde

optimere koordineringsmekanismerne for at undgå dobbeltarbejde

| c) | sikre, at der er et tæt samarbejde mellem dem, der er ansvarlige for gennemførelsen på EU-plan, nationalt plan og, når det er hensigtsmæssigt, på regionalt plan for at skabe sammenhængende og strømlinede støtteforanstaltninger under instrumentet. |
| --- | --- |

c)

c)

sikre, at der er et tæt samarbejde mellem dem, der er ansvarlige for gennemførelsen på EU-plan, nationalt plan og, når det er hensigtsmæssigt, på regionalt plan for at skabe sammenhængende og strømlinede støtteforanstaltninger under instrumentet.

sikre, at der er et tæt samarbejde mellem dem, der er ansvarlige for gennemførelsen på EU-plan, nationalt plan og, når det er hensigtsmæssigt, på regionalt plan for at skabe sammenhængende og strømlinede støtteforanstaltninger under instrumentet.

Ændring 80

Ændring 80

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 8 — stk. 4 b (nyt)

Artikel 8 — stk. 4 b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 4b.
     
  Kommissionen udvikler et samarbejde med relevante internationale organisationer som for eksempel De Forenede Nationer (FN) og FN's særorganisationer, navnlig Verdenssundhedsorganisationen (WHO), samt med Europarådet og Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling (OECD) i forbindelse med gennemførelsen af programmet med henblik på at gøre foranstaltninger på EU-plan og på internationalt plan så virkningsfulde og effektive som muligt. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4b.
     
  Kommissionen udvikler et samarbejde med relevante internationale organisationer som for eksempel De Forenede Nationer (FN) og FN's særorganisationer, navnlig Verdenssundhedsorganisationen (WHO), samt med Europarådet og Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling (OECD) i forbindelse med gennemførelsen af programmet med henblik på at gøre foranstaltninger på EU-plan og på internationalt plan så virkningsfulde og effektive som muligt.

Ændring 81

Ændring 81

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 8 — stk. 4 c (nyt)

Artikel 8 — stk. 4 c (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 4c.
     
  Kommissionen hører medlemsstaternes sundhedsmyndigheder i Styringsgruppen vedrørende Sundhedsfremme, Sygdomsforebyggelse og Håndtering af Ikkeoverførbare Sygdomme eller i andre relevante ekspertgrupper i Kommissionen og interessenter, navnlig faglige organer i sundhedssektoren og NGO'er, der er aktive på området, i alle faser af programmets gennemførelse. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4c.
     
  Kommissionen hører medlemsstaternes sundhedsmyndigheder i Styringsgruppen vedrørende Sundhedsfremme, Sygdomsforebyggelse og Håndtering af Ikkeoverførbare Sygdomme eller i andre relevante ekspertgrupper i Kommissionen og interessenter, navnlig faglige organer i sundhedssektoren og NGO'er, der er aktive på området, i alle faser af programmets gennemførelse.

Ændring 82

Ændring 82

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 9 a (ny)

Artikel 9 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Artikel 9a |
| | Tildelingskriterier |
| | Tildelingskriterierne fastlægges i arbejdsprogrammerne, jf. artikel 18, og i forslagsindkaldelserne, idet følgende aspekter tages i betragtning, for så vidt som det er relevant: |
| | a) | overensstemmelse med de specifikke mål i artikel 4 |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 9a

Artikel 9a

Tildelingskriterier

Tildelingskriterier

Tildelingskriterierne fastlægges i arbejdsprogrammerne, jf. artikel 18, og i forslagsindkaldelserne, idet følgende aspekter tages i betragtning, for så vidt som det er relevant:

Tildelingskriterierne fastlægges i arbejdsprogrammerne, jf. artikel 18, og i forslagsindkaldelserne, idet følgende aspekter tages i betragtning, for så vidt som det er relevant:

a)

a)

overensstemmelse med de specifikke mål i artikel 4

overensstemmelse med de specifikke mål i artikel 4

| b) | bidrag til at sikre et tilgængeligt og prismæssigt overkommeligt sundhedssystem |
| --- | --- |

b)

b)

bidrag til at sikre et tilgængeligt og prismæssigt overkommeligt sundhedssystem

bidrag til at sikre et tilgængeligt og prismæssigt overkommeligt sundhedssystem

| c) | en grænseoverskridende dimension |
| --- | --- |

c)

c)

en grænseoverskridende dimension

en grænseoverskridende dimension

| d) | bidrag til den digitale omstilling |
| --- | --- |

d)

d)

bidrag til den digitale omstilling

bidrag til den digitale omstilling

| e) | sociale virkninger (fordele og omkostninger) |
| --- | --- |

e)

e)

sociale virkninger (fordele og omkostninger)

sociale virkninger (fordele og omkostninger)

| f) | overensstemmelse med bestemmelserne i bilag 1 |
| --- | --- |

f)

f)

overensstemmelse med bestemmelserne i bilag 1

overensstemmelse med bestemmelserne i bilag 1

| g) | bidrag til forebyggelse af sygdomme, navnlig kræft |
| --- | --- |

g)

g)

bidrag til forebyggelse af sygdomme, navnlig kræft

bidrag til forebyggelse af sygdomme, navnlig kræft

| h) | bidrag til adgang til lægemidler |
| --- | --- |

h)

h)

bidrag til adgang til lægemidler

bidrag til adgang til lægemidler

| i) | foranstaltningens modenhed inden for rammerne af projektudviklingen |
| --- | --- |

i)

i)

foranstaltningens modenhed inden for rammerne af projektudviklingen

foranstaltningens modenhed inden for rammerne af projektudviklingen

| j) | hvorvidt den foreslåede gennemførelsesplan er velfunderet. |
| --- | --- |

j)

j)

hvorvidt den foreslåede gennemførelsesplan er velfunderet.

hvorvidt den foreslåede gennemførelsesplan er velfunderet.

Ændring 83

Ændring 83

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 12 — stk. 3 a (nyt)

Artikel 12 — stk. 3 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Der skal oprettes en pålidelig og effektiv mekanisme for at undgå dobbeltfinansiering og for at sikre synergier mellem Unionens forskellige programmer og politikker, der forfølger sundhedsmæssige mål. Alle data om finansieringstransaktioner og foranstaltninger, der finansieres under Unionens forskellige programmer og fonde, centraliseres under denne mekanisme. Den skal følge principperne om gennemsigtighed og ansvarlighed og skabe mulighed for bedre overvågning og evaluering af foranstaltninger, der forfølger sundhedsmæssige mål. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Der skal oprettes en pålidelig og effektiv mekanisme for at undgå dobbeltfinansiering og for at sikre synergier mellem Unionens forskellige programmer og politikker, der forfølger sundhedsmæssige mål. Alle data om finansieringstransaktioner og foranstaltninger, der finansieres under Unionens forskellige programmer og fonde, centraliseres under denne mekanisme. Den skal følge principperne om gennemsigtighed og ansvarlighed og skabe mulighed for bedre overvågning og evaluering af foranstaltninger, der forfølger sundhedsmæssige mål.

Der skal oprettes en pålidelig og effektiv mekanisme for at undgå dobbeltfinansiering og for at sikre synergier mellem Unionens forskellige programmer og politikker, der forfølger sundhedsmæssige mål. Alle data om finansieringstransaktioner og foranstaltninger, der finansieres under Unionens forskellige programmer og fonde, centraliseres under denne mekanisme. Den skal følge principperne om gennemsigtighed og ansvarlighed og skabe mulighed for bedre overvågning og evaluering af foranstaltninger, der forfølger sundhedsmæssige mål.

Ændring 84

Ændring 84

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — litra b

Artikel 1 — stk. 1 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | være en efter EU-retten oprettet retlig enhed eller en international organisation. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b)

være en efter EU-retten oprettet retlig enhed eller en international organisation.

| b) | være en efter EU-retten oprettet retlig enhed eller en
  relevant
  international organisation
  , f.eks. en offentlig myndighed, et offentligt organ, en sundhedsinstitution, et forskningsinstitut, et universitet, en videregående uddannelsesinstitution eller en patientforening |
| --- | --- |

b)

være en efter EU-retten oprettet retlig enhed eller en
  relevant
  international organisation
  , f.eks. en offentlig myndighed, et offentligt organ, en sundhedsinstitution, et forskningsinstitut, et universitet, en videregående uddannelsesinstitution eller en patientforening

relevant

, f.eks. en offentlig myndighed, et offentligt organ, en sundhedsinstitution, et forskningsinstitut, et universitet, en videregående uddannelsesinstitution eller en patientforening

Ændring 85

Ændring 85

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 14 — stk. 3

Artikel 14 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.   Retlige enheder, der er etableret i et tredjeland, der ikke er associeret til programmet,
  afholder i princippet
  omkostningerne til deres deltagelse. | 3.   Retlige enheder, der er etableret i et tredjeland, der ikke er associeret til programmet,
  bør selv afholde
  omkostningerne ved deres deltagelse. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3.   Retlige enheder, der er etableret i et tredjeland, der ikke er associeret til programmet,
  afholder i princippet
  omkostningerne til deres deltagelse.

3.   Retlige enheder, der er etableret i et tredjeland, der ikke er associeret til programmet,
  bør selv afholde
  omkostningerne ved deres deltagelse.

Ændring 86

Ændring 86

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 14 — stk. 5

Artikel 14 — stk. 5

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 5.   Der kan under programmet tildeles direkte tilskud, uden at der indkaldes forslag, til finansiering af foranstaltninger
  med
  en klar EU-merværdi, der medfinansieres af de kompetente myndigheder, der er ansvarlige for sundhed i medlemsstaterne eller i de tredjelande, der er associeret til programmet, eller af relevante internationale sundhedsorganisationer eller af offentlige organer og ikke-statslige organer, der handler hver for sig eller som et netværk, og som er bemyndiget af nævnte kompetente myndigheder. | 5.   Der kan under programmet tildeles direkte tilskud, uden at der indkaldes forslag, til finansiering af foranstaltninger
  , hvis sådanne tilskud er behørigt begrundede, hvis de har
  en klar EU-merværdi, og hvis de medfinansieres af de
  lokale, regionale eller nationale
  kompetente myndigheder, der er ansvarlige for sundhed i medlemsstaterne eller i de tredjelande, der er associeret til programmet, eller af relevante internationale sundhedsorganisationer eller af
  Interregprogrammer,
  offentlige organer og ikke-statslige organer, der handler hver for sig eller som et netværk, og som er bemyndiget af nævnte kompetente myndigheder. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

5.   Der kan under programmet tildeles direkte tilskud, uden at der indkaldes forslag, til finansiering af foranstaltninger
  med
  en klar EU-merværdi, der medfinansieres af de kompetente myndigheder, der er ansvarlige for sundhed i medlemsstaterne eller i de tredjelande, der er associeret til programmet, eller af relevante internationale sundhedsorganisationer eller af offentlige organer og ikke-statslige organer, der handler hver for sig eller som et netværk, og som er bemyndiget af nævnte kompetente myndigheder.

5.   Der kan under programmet tildeles direkte tilskud, uden at der indkaldes forslag, til finansiering af foranstaltninger
  , hvis sådanne tilskud er behørigt begrundede, hvis de har
  en klar EU-merværdi, og hvis de medfinansieres af de
  lokale, regionale eller nationale
  kompetente myndigheder, der er ansvarlige for sundhed i medlemsstaterne eller i de tredjelande, der er associeret til programmet, eller af relevante internationale sundhedsorganisationer eller af
  Interregprogrammer,
  offentlige organer og ikke-statslige organer, der handler hver for sig eller som et netværk, og som er bemyndiget af nævnte kompetente myndigheder.

Ændring 87

Ændring 87

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 14 — stk. 6

Artikel 14 — stk. 6

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 6.   Under programmet
  kan der
  ydes direkte tilskud, uden at der indkaldes forslag, til
  de europæiske netværk af referencecentre
  . Der kan også ydes direkte tilskud til andre tværnationale netværk, der er oprettet i overensstemmelse med EU-
  reglerne
  . | 6.   Under programmet ydes
  der
  direkte tilskud, uden at der indkaldes forslag, til
  ERN'er med et forenklet finansielt og teknisk indberetningssystem
  . Der kan også ydes direkte tilskud til andre tværnationale netværk,
  herunder til Interregprogrammer,
  der er oprettet i overensstemmelse med EU-
  lovgivningen
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

6.   Under programmet
  kan der
  ydes direkte tilskud, uden at der indkaldes forslag, til
  de europæiske netværk af referencecentre
  . Der kan også ydes direkte tilskud til andre tværnationale netværk, der er oprettet i overensstemmelse med EU-
  reglerne
  .

6.   Under programmet ydes
  der
  direkte tilskud, uden at der indkaldes forslag, til
  ERN'er med et forenklet finansielt og teknisk indberetningssystem
  . Der kan også ydes direkte tilskud til andre tværnationale netværk,
  herunder til Interregprogrammer,
  der er oprettet i overensstemmelse med EU-
  lovgivningen
  .

Ændring 88

Ændring 88

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 14 — stk. 6 a (nyt)

Artikel 14 — stk. 6 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 6a.
     
  Der sikres tilstrækkelige midler til at konsolidere og udvide ERN-modellen for grænseoverskridende sundhedsydelser ved at sikre levering af en vifte af kliniske tjenester gennem forskellige kanaler, heriblandt muligheder for at patienter online kan indhente udtalelser fra flere læger og spørge specialister til råds om behandling og håndtering af lidelser samt »onlineklinikker« til ambulant behandling. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

6a.
     
  Der sikres tilstrækkelige midler til at konsolidere og udvide ERN-modellen for grænseoverskridende sundhedsydelser ved at sikre levering af en vifte af kliniske tjenester gennem forskellige kanaler, heriblandt muligheder for at patienter online kan indhente udtalelser fra flere læger og spørge specialister til råds om behandling og håndtering af lidelser samt »onlineklinikker« til ambulant behandling.

Ændring 89

Ændring 89

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 16 — stk. 1

Artikel 16 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Kommissionen hører medlemsstaternes sundhedsmyndigheder i Styringsgruppen vedrørende Sundhedsfremme, Sygdomsforebyggelse og Håndtering af Ikkeoverførbare Sygdomme om de arbejdsplaner, der er udarbejdet for programmet, og dets prioriteter og strategiske retningslinjer og dets gennemførelse. | Kommissionen hører medlemsstaternes sundhedsmyndigheder i Styringsgruppen vedrørende Sundhedsfremme, Sygdomsforebyggelse og Håndtering af Ikkeoverførbare Sygdomme om de
  årlige
  arbejdsplaner, der er udarbejdet for programmet, og dets prioriteter og strategiske retningslinjer og dets gennemførelse
  samt om mulige synergier med medlemsstaternes egne ressourcer for at sikre foranstaltningernes effektivitet og bæredygtighed på lang sigt
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Kommissionen hører medlemsstaternes sundhedsmyndigheder i Styringsgruppen vedrørende Sundhedsfremme, Sygdomsforebyggelse og Håndtering af Ikkeoverførbare Sygdomme om de arbejdsplaner, der er udarbejdet for programmet, og dets prioriteter og strategiske retningslinjer og dets gennemførelse.

Kommissionen hører medlemsstaternes sundhedsmyndigheder i Styringsgruppen vedrørende Sundhedsfremme, Sygdomsforebyggelse og Håndtering af Ikkeoverførbare Sygdomme om de
  årlige
  arbejdsplaner, der er udarbejdet for programmet, og dets prioriteter og strategiske retningslinjer og dets gennemførelse
  samt om mulige synergier med medlemsstaternes egne ressourcer for at sikre foranstaltningernes effektivitet og bæredygtighed på lang sigt
  .

årlige

samt om mulige synergier med medlemsstaternes egne ressourcer for at sikre foranstaltningernes effektivitet og bæredygtighed på lang sigt

Ændring 90

Ændring 90

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 16 — stk. 1 a (nyt)

Artikel 16 — stk. 1 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Kommissionen hører EU4Health-styringsgruppen om de årlige arbejdsplaner, der er udarbejdet for programmet og om programmets prioriteter, strategiske retningslinjer og gennemførelse samt om mulige synergier med EU-fonde for at sikre foranstaltningernes effektivitet og bæredygtighed på lang sigt. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Kommissionen hører EU4Health-styringsgruppen om de årlige arbejdsplaner, der er udarbejdet for programmet og om programmets prioriteter, strategiske retningslinjer og gennemførelse samt om mulige synergier med EU-fonde for at sikre foranstaltningernes effektivitet og bæredygtighed på lang sigt.

Kommissionen hører EU4Health-styringsgruppen om de årlige arbejdsplaner, der er udarbejdet for programmet og om programmets prioriteter, strategiske retningslinjer og gennemførelse samt om mulige synergier med EU-fonde for at sikre foranstaltningernes effektivitet og bæredygtighed på lang sigt.

Ændring 91

Ændring 91

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 16 — stk. 1 b (nyt)

Artikel 16 — stk. 1 b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Kommissionen hører også relevante decentraliserede EU-agenturer og interessenter, som f.eks. repræsentanter for civilsamfundsorganisationer, navnlig patientorganisationer, om de årlige arbejdsplaner, der er udarbejdet for programmet, og programmets prioriteter, strategiske retningslinjer og gennemførelse. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Kommissionen hører også relevante decentraliserede EU-agenturer og interessenter, som f.eks. repræsentanter for civilsamfundsorganisationer, navnlig patientorganisationer, om de årlige arbejdsplaner, der er udarbejdet for programmet, og programmets prioriteter, strategiske retningslinjer og gennemførelse.

Kommissionen hører også relevante decentraliserede EU-agenturer og interessenter, som f.eks. repræsentanter for civilsamfundsorganisationer, navnlig patientorganisationer, om de årlige arbejdsplaner, der er udarbejdet for programmet, og programmets prioriteter, strategiske retningslinjer og gennemførelse.

Ændring 92

Ændring 92

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 16 — stk. 1 c (nyt)

Artikel 16 — stk. 1 c (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Kommissionen vedtager de årlige arbejdsplaner ved hjælp af delegerede retsakter. Disse delegerede retsakter vedtages i overensstemmelse med artikel 24 i denne forordning. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Kommissionen vedtager de årlige arbejdsplaner ved hjælp af delegerede retsakter. Disse delegerede retsakter vedtages i overensstemmelse med artikel 24 i denne forordning.

Kommissionen vedtager de årlige arbejdsplaner ved hjælp af delegerede retsakter. Disse delegerede retsakter vedtages i overensstemmelse med artikel 24 i denne forordning.

Ændring 93

Ændring 93

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 16 a (ny)

Artikel 16 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Artikel 16a |
| | Oprettelse af EU4Health-styringsgruppen |
| | 1.
     
  Kommissionen opretter en EU4Health-styringsgruppe (»styringsgruppen«). |
| | 2.
     
  Styringsgruppen: |
| | i) | giver input i form af en samlet strategi og styring og bidrager til de årlige arbejdsplaner for programmet |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 16a

Artikel 16a

Oprettelse af EU4Health-styringsgruppen

Oprettelse af EU4Health-styringsgruppen

1.
     
  Kommissionen opretter en EU4Health-styringsgruppe (»styringsgruppen«).

2.
     
  Styringsgruppen:

i)

i)

giver input i form af en samlet strategi og styring og bidrager til de årlige arbejdsplaner for programmet

giver input i form af en samlet strategi og styring og bidrager til de årlige arbejdsplaner for programmet

| ii) | udarbejder en perspektivplan for styring af koordinering, samarbejde og synergier mellem programmet og andre programmer, hvori der er integreret en sundhedsdimension |
| --- | --- |

ii)

ii)

udarbejder en perspektivplan for styring af koordinering, samarbejde og synergier mellem programmet og andre programmer, hvori der er integreret en sundhedsdimension

udarbejder en perspektivplan for styring af koordinering, samarbejde og synergier mellem programmet og andre programmer, hvori der er integreret en sundhedsdimension

| iii) | sørger for værdiorienterede sundhedsmæssige foranstaltninger, bæredygtighed, bedre sundhedsløsninger, fremmer adgangen til sundhed og mindsker uligheder på sundhedsområdet, fremmer patienternes og samfundenes engagement. |
| --- | --- |

iii)

iii)

sørger for værdiorienterede sundhedsmæssige foranstaltninger, bæredygtighed, bedre sundhedsløsninger, fremmer adgangen til sundhed og mindsker uligheder på sundhedsområdet, fremmer patienternes og samfundenes engagement.

sørger for værdiorienterede sundhedsmæssige foranstaltninger, bæredygtighed, bedre sundhedsløsninger, fremmer adgangen til sundhed og mindsker uligheder på sundhedsområdet, fremmer patienternes og samfundenes engagement.

3.
     
  Styringsgruppen er en uafhængig interessentgruppe bestående af aktører inden for folkesundhedsområdet, såsom repræsentanter for Europa-Parlamentet, uafhængige sundhedseksperter og patientrepræsentanter.

4.
     
  Styringsgruppen sammensættes af 20 personer på højt niveau under overholdelse af princippet om geografisk og kønsmæssig balance, taget fra forskellige fagområder og aktiviteter, der er omhandlet i stk. 3.

5.
     
  Medlemmerne af styringskomitéen udpeges af Kommissionen i samråd med Parlamentet efter en åben indkaldelse af indstillinger eller af interessetilkendegivelser.

Medlemmerne udpeges for den periode, der er omhandlet i artikel 1, stk. 2. Kommissionen udpeger desuden en formand blandt gruppens medlemmer.

6.
     
  Styringsgruppen mødes mindst tre gange om året, hvilket giver mulighed for en regelmæssig og gennemsigtig udveksling af synspunkter.

Perspektivplanen for styring af koordinering, samarbejde og synergier skal lette sikringen af synlighed og koordineringen af alle de eksisterende finansielle mekanismer, der er relevante for sundhed, og bidrage til at styre koordinering og samarbejde.

Perspektivplanen for styring af koordinering, samarbejde og synergier skal lette sikringen af synlighed og koordineringen af alle de eksisterende finansielle mekanismer, der er relevante for sundhed, og bidrage til at styre koordinering og samarbejde.

Kommissionen kan høre styringsgruppen om andre spørgsmål end de i stk. 2 omhandlede.

Kommissionen kan høre styringsgruppen om andre spørgsmål end de i stk. 2 omhandlede.

Ændring 94

Ændring 94

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 18 — stk. 1

Artikel 18 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Programmet gennemføres ved hjælp af de arbejdsprogrammer, der er omhandlet i artikel 110 i forordning (EU, Euratom) 2018/1046. Hvis det er relevant, angives det samlede beløb, der er afsat til blandingsoperationer, i arbejdsprogrammerne. | Programmet gennemføres ved hjælp af de
  årlige
  arbejdsprogrammer, der er omhandlet i artikel 110 i forordning (EU, Euratom) 2018/1046. Hvis det er relevant, angives det samlede beløb, der er afsat til blandingsoperationer, i arbejdsprogrammerne. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Programmet gennemføres ved hjælp af de arbejdsprogrammer, der er omhandlet i artikel 110 i forordning (EU, Euratom) 2018/1046. Hvis det er relevant, angives det samlede beløb, der er afsat til blandingsoperationer, i arbejdsprogrammerne.

Programmet gennemføres ved hjælp af de
  årlige
  arbejdsprogrammer, der er omhandlet i artikel 110 i forordning (EU, Euratom) 2018/1046. Hvis det er relevant, angives det samlede beløb, der er afsat til blandingsoperationer, i arbejdsprogrammerne.

årlige

Ændring 95

Ændring 95

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 18 — stk. 1 a (nyt)

Artikel 18 — stk. 1 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Arbejdsprogrammerne er baseret på en kønsspecifik konsekvensanalyse. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Arbejdsprogrammerne er baseret på en kønsspecifik konsekvensanalyse.

Arbejdsprogrammerne er baseret på en kønsspecifik konsekvensanalyse.

Ændring 96

Ændring 96

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 19 — stk. 1

Artikel 19 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Indikatorer til rapportering om programmets fremskridt hen imod opfyldelsen af de generelle og specifikke mål i artikel 3 og 4 er anført i bilag II. | 1.   Indikatorer
  , herunder programspecifikke og aktionsspecifikke indikatorer,
  til rapportering om programmets fremskridt hen imod opfyldelsen af de generelle og specifikke mål i artikel 3 og 4 er anført i bilag II. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   Indikatorer til rapportering om programmets fremskridt hen imod opfyldelsen af de generelle og specifikke mål i artikel 3 og 4 er anført i bilag II.

1.   Indikatorer
  , herunder programspecifikke og aktionsspecifikke indikatorer,
  til rapportering om programmets fremskridt hen imod opfyldelsen af de generelle og specifikke mål i artikel 3 og 4 er anført i bilag II.

Ændring 97

Ændring 97

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 19 — stk. 1 a (nyt)

Artikel 19 — stk. 1 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Kommissionen overvåger løbende forvaltningen og gennemførelsen af programmet. For at øge gennemsigtigheden skal de løbende opdaterede data om forvaltning og gennemførelse offentliggøres på en tilgængelig måde på Kommissionens websted. |
| | Navnlig skal data for finansierede projekter indgå i den samme database. Disse data skal omfatte: |
| | a) | oplysninger om finansieringstyper og typer af støttemodtagere, hvilket giver mulighed for en gennemsigtig sporing af de finansielle tildelinger, en detaljeret oversigt over synergierne med andre EU-programmer, herunder de aktiviteter, der gennemføres af EU-agenturer, hvilket giver mulighed for en ordentlig analyse af komplementariteten mellem de forskellige aktiviteter, der skal udføres |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1a.
     
  Kommissionen overvåger løbende forvaltningen og gennemførelsen af programmet. For at øge gennemsigtigheden skal de løbende opdaterede data om forvaltning og gennemførelse offentliggøres på en tilgængelig måde på Kommissionens websted.

Navnlig skal data for finansierede projekter indgå i den samme database. Disse data skal omfatte:

Navnlig skal data for finansierede projekter indgå i den samme database. Disse data skal omfatte:

a)

a)

oplysninger om finansieringstyper og typer af støttemodtagere, hvilket giver mulighed for en gennemsigtig sporing af de finansielle tildelinger, en detaljeret oversigt over synergierne med andre EU-programmer, herunder de aktiviteter, der gennemføres af EU-agenturer, hvilket giver mulighed for en ordentlig analyse af komplementariteten mellem de forskellige aktiviteter, der skal udføres

oplysninger om finansieringstyper og typer af støttemodtagere, hvilket giver mulighed for en gennemsigtig sporing af de finansielle tildelinger, en detaljeret oversigt over synergierne med andre EU-programmer, herunder de aktiviteter, der gennemføres af EU-agenturer, hvilket giver mulighed for en ordentlig analyse af komplementariteten mellem de forskellige aktiviteter, der skal udføres

| b) | udgiftsniveauerne opdelt på projektniveau med henblik på at muliggøre en specifik analyse, herunder pr. interventionsområde som defineret i artikel 13 og bilag I. |
| --- | --- |

b)

b)

udgiftsniveauerne opdelt på projektniveau med henblik på at muliggøre en specifik analyse, herunder pr. interventionsområde som defineret i artikel 13 og bilag I.

udgiftsniveauerne opdelt på projektniveau med henblik på at muliggøre en specifik analyse, herunder pr. interventionsområde som defineret i artikel 13 og bilag I.

Ændring 98

Ændring 98

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 19 — stk. 2

Artikel 19 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 24 vedrørende ændringer af bilag II med henblik på at ændre og supplere indikatorerne, hvis det anses for nødvendigt. | 2.   Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 24 vedrørende ændringer af bilag II med henblik på at ændre og supplere indikatorerne
  , herunder program- og aktionsspecifikke indikatorer,
  hvis det anses for nødvendigt. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 24 vedrørende ændringer af bilag II med henblik på at ændre og supplere indikatorerne, hvis det anses for nødvendigt.

2.   Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 24 vedrørende ændringer af bilag II med henblik på at ændre og supplere indikatorerne
  , herunder program- og aktionsspecifikke indikatorer,
  hvis det anses for nødvendigt.

Ændring 99

Ændring 99

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 19 — stk. 2 a (nyt)

Artikel 19 — stk. 2 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Indikatorer indsamles, hvor det er relevant, opdelt efter køn. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2a.
     
  Indikatorer indsamles, hvor det er relevant, opdelt efter køn.

Ændring 100

Ændring 100

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 19 — stk. 3

Artikel 19 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.   Performancerapporteringssystemet skal sikre, at data til overvågning af programmets gennemførelse og resultater indsamles effektivt, virkningsfuldt og rettidigt. Til dette formål pålægges modtagere af EU-midler og, hvis det er relevant, medlemsstaterne forholdsmæssige rapporteringskrav. | 3.   Performancerapporteringssystemet skal sikre, at data til overvågning af programmets gennemførelse og resultater indsamles effektivt, virkningsfuldt og rettidigt,
  uden at støttemodtagernes administrative byrde øges
  . Til dette formål pålægges modtagere af EU-midler og, hvis det er relevant, medlemsstaterne forholdsmæssige rapporteringskrav. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3.   Performancerapporteringssystemet skal sikre, at data til overvågning af programmets gennemførelse og resultater indsamles effektivt, virkningsfuldt og rettidigt. Til dette formål pålægges modtagere af EU-midler og, hvis det er relevant, medlemsstaterne forholdsmæssige rapporteringskrav.

3.   Performancerapporteringssystemet skal sikre, at data til overvågning af programmets gennemførelse og resultater indsamles effektivt, virkningsfuldt og rettidigt,
  uden at støttemodtagernes administrative byrde øges
  . Til dette formål pålægges modtagere af EU-midler og, hvis det er relevant, medlemsstaterne forholdsmæssige rapporteringskrav.

Ændring 101

Ændring 101

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 20 — stk. 4

Artikel 20 — stk. 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 4.   Kommissionen meddeler Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget
  resultaterne
  af evalueringerne og sine bemærkninger hertil. | 4.   Kommissionen
  offentliggør,
  meddeler
  og forelægger
  Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget
  både de foreløbige og de endelige resultater
  af evalueringerne og sine bemærkninger hertil. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4.   Kommissionen meddeler Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget
  resultaterne
  af evalueringerne og sine bemærkninger hertil.

4.   Kommissionen
  offentliggør,
  meddeler
  og forelægger
  Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget
  både de foreløbige og de endelige resultater
  af evalueringerne og sine bemærkninger hertil.

Ændring 102

Ændring 102

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 21 — stk. 1 a (nyt)

Artikel 21 — stk. 1 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Revisionssystemet for programmet skal sikre en passende balance mellem tillid og kontrol under hensyntagen til administrative og andre kontrolomkostninger på alle niveauer, navnlig for støttemodtagerne. Revisionsreglerne skal være klare, konsekvente og sammenhængende i hele programmet. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Revisionssystemet for programmet skal sikre en passende balance mellem tillid og kontrol under hensyntagen til administrative og andre kontrolomkostninger på alle niveauer, navnlig for støttemodtagerne. Revisionsreglerne skal være klare, konsekvente og sammenhængende i hele programmet.

Revisionssystemet for programmet skal sikre en passende balance mellem tillid og kontrol under hensyntagen til administrative og andre kontrolomkostninger på alle niveauer, navnlig for støttemodtagerne. Revisionsreglerne skal være klare, konsekvente og sammenhængende i hele programmet.

Ændring 103

Ændring 103

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 b (nyt)

Artikel 1 — stk. 1 b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Revisionsstrategien for programmet skal være baseret på en finansiel revision af en repræsentativ stikprøve af udgifter fra programmet som helhed. Den repræsentative stikprøve suppleres af en udvælgelse baseret på en vurdering af risiciene i forbindelse med udgifterne. Foranstaltninger, der modtager fælles finansiering fra forskellige EU-programmer, skal kun underkastes én revision, der omfatter alle involverede programmer og deres respektive gældende regler. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Revisionsstrategien for programmet skal være baseret på en finansiel revision af en repræsentativ stikprøve af udgifter fra programmet som helhed. Den repræsentative stikprøve suppleres af en udvælgelse baseret på en vurdering af risiciene i forbindelse med udgifterne. Foranstaltninger, der modtager fælles finansiering fra forskellige EU-programmer, skal kun underkastes én revision, der omfatter alle involverede programmer og deres respektive gældende regler.

Revisionsstrategien for programmet skal være baseret på en finansiel revision af en repræsentativ stikprøve af udgifter fra programmet som helhed. Den repræsentative stikprøve suppleres af en udvælgelse baseret på en vurdering af risiciene i forbindelse med udgifterne. Foranstaltninger, der modtager fælles finansiering fra forskellige EU-programmer, skal kun underkastes én revision, der omfatter alle involverede programmer og deres respektive gældende regler.

Ændring 104

Ændring 104

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 c (nyt)

Artikel 1 — stk. 1 c (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Kommissionen eller finansieringsorganet kan basere sig på kombinerede systemgennemgange på støttemodtagerniveau. Sådanne kombinerede systemgennemgange er valgfri for visse typer af støttemodtagere og består af en system- og procesrevision suppleret med en revision af transaktioner, foretaget af en kompetent uafhængig revisor, der er kvalificeret til at udføre lovpligtig revision af regnskabsdokumenter i overensstemmelse med direktiv 2006/43/EF

   (1a)

  . De kan anvendes af Kommissionen eller finansieringsorganet til at kontrollere den generelle sikkerhed for en forsvarlig økonomisk forvaltning af udgifterne og til at genoverveje omfanget af efterfølgende revisioner og attester for regnskaber. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Kommissionen eller finansieringsorganet kan basere sig på kombinerede systemgennemgange på støttemodtagerniveau. Sådanne kombinerede systemgennemgange er valgfri for visse typer af støttemodtagere og består af en system- og procesrevision suppleret med en revision af transaktioner, foretaget af en kompetent uafhængig revisor, der er kvalificeret til at udføre lovpligtig revision af regnskabsdokumenter i overensstemmelse med direktiv 2006/43/EF

   (1a)

  . De kan anvendes af Kommissionen eller finansieringsorganet til at kontrollere den generelle sikkerhed for en forsvarlig økonomisk forvaltning af udgifterne og til at genoverveje omfanget af efterfølgende revisioner og attester for regnskaber.

Kommissionen eller finansieringsorganet kan basere sig på kombinerede systemgennemgange på støttemodtagerniveau. Sådanne kombinerede systemgennemgange er valgfri for visse typer af støttemodtagere og består af en system- og procesrevision suppleret med en revision af transaktioner, foretaget af en kompetent uafhængig revisor, der er kvalificeret til at udføre lovpligtig revision af regnskabsdokumenter i overensstemmelse med direktiv 2006/43/EF

1a

. De kan anvendes af Kommissionen eller finansieringsorganet til at kontrollere den generelle sikkerhed for en forsvarlig økonomisk forvaltning af udgifterne og til at genoverveje omfanget af efterfølgende revisioner og attester for regnskaber.

Ændring 105

Ændring 105

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 d (nyt)

Artikel 1 — stk. 1 d (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Revisioner kan udføres op til to år efter betaling af saldoen. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Revisioner kan udføres op til to år efter betaling af saldoen.

Revisioner kan udføres op til to år efter betaling af saldoen.

Ændring 106

Ændring 106

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 e (nyt)

Artikel 1 — stk. 1 e (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Kommissionen offentliggør revisionsretningslinjer med henblik på at sikre en pålidelig og ensartet anvendelse og fortolkning af revisionsprocedurerne og -reglerne i hele programmets løbetid. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Kommissionen offentliggør revisionsretningslinjer med henblik på at sikre en pålidelig og ensartet anvendelse og fortolkning af revisionsprocedurerne og -reglerne i hele programmets løbetid.

Kommissionen offentliggør revisionsretningslinjer med henblik på at sikre en pålidelig og ensartet anvendelse og fortolkning af revisionsprocedurerne og -reglerne i hele programmets løbetid.

Ændring 107

Ændring 107

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 24 — stk. 2

Artikel 24 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter, jf. artikel 19, stk. 2, tillægges Kommissionen
  indtil den 31. december 2028
  . | 2.   Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter, jf. artikel 2, stk. 2, tillægges Kommissionen
  for en periode på tre år fra [datoen for denne forordnings ikrafttræden]
  .
  Kommissionen udarbejder en rapport vedrørende delegationen af beføjelser senest ni måneder inden udløbet af treårsperioden. Delegationen af beføjelser forlænges stiltiende for perioder af samme varighed, medmindre Europa-Parlamentet eller Rådet modsætter sig en sådan forlængelse senest tre måneder inden udløbet af hver periode. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter, jf. artikel 19, stk. 2, tillægges Kommissionen
  indtil den 31. december 2028
  .

2.   Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter, jf. artikel 2, stk. 2, tillægges Kommissionen
  for en periode på tre år fra [datoen for denne forordnings ikrafttræden]
  .
  Kommissionen udarbejder en rapport vedrørende delegationen af beføjelser senest ni måneder inden udløbet af treårsperioden. Delegationen af beføjelser forlænges stiltiende for perioder af samme varighed, medmindre Europa-Parlamentet eller Rådet modsætter sig en sådan forlængelse senest tre måneder inden udløbet af hver periode.

Ændring 108

Ændring 108

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — litra a — nr. ii

Bilag I — litra a — nr. ii

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| ii) | kritisk sundhedsinfrastruktur
  , der er relevant i forbindelse med sundhedskriser, værktøjer, strukturer, processer, produktions- og laboratoriekapacitet, herunder værktøjer til overvågning, modellering, prognosticering, forebyggelse og styring af udbrud. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ii)

kritisk sundhedsinfrastruktur
  , der er relevant i forbindelse med sundhedskriser, værktøjer, strukturer, processer, produktions- og laboratoriekapacitet, herunder værktøjer til overvågning, modellering, prognosticering, forebyggelse og styring af udbrud.

kritisk sundhedsinfrastruktur

| ii) | koordineret foranstaltning
  , der er relevant i forbindelse med sundhedskriser, værktøjer,
  mekanismer,
  strukturer, processer, produktions- og laboratoriekapacitet, herunder værktøjer til overvågning, modellering, prognosticering, forebyggelse og styring af udbrud. |
| --- | --- |

ii)

koordineret foranstaltning
  , der er relevant i forbindelse med sundhedskriser, værktøjer,
  mekanismer,
  strukturer, processer, produktions- og laboratoriekapacitet, herunder værktøjer til overvågning, modellering, prognosticering, forebyggelse og styring af udbrud.

koordineret foranstaltning

mekanismer,

Ændring 109

Ændring 109

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — litra b

Bilag I — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | Overførsel, tilpasning og udrulning af bedste praksis og innovative løsninger med etableret EU-merværdi mellem medlemsstaterne og landespecifik skræddersyet støtte til lande eller grupper af lande med de største behov gennem finansiering af specifikke projekter, herunder parvist samarbejde, ekspertrådgivning og peerstøtte. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b)

Overførsel, tilpasning og udrulning af bedste praksis og innovative løsninger med etableret EU-merværdi mellem medlemsstaterne og landespecifik skræddersyet støtte til lande eller grupper af lande med de største behov gennem finansiering af specifikke projekter, herunder parvist samarbejde, ekspertrådgivning og peerstøtte.

| b) | Overførsel, tilpasning og udrulning af bedste praksis og innovative løsninger med etableret EU-merværdi mellem medlemsstaterne
  eller regionerne
  og landespecifik skræddersyet støtte til
  regioner,
  lande eller grupper af
  regioner eller
  lande med de største behov gennem finansiering af specifikke projekter, herunder parvist samarbejde, ekspertrådgivning og peerstøtte. |
| --- | --- |

b)

Overførsel, tilpasning og udrulning af bedste praksis og innovative løsninger med etableret EU-merværdi mellem medlemsstaterne
  eller regionerne
  og landespecifik skræddersyet støtte til
  regioner,
  lande eller grupper af
  regioner eller
  lande med de største behov gennem finansiering af specifikke projekter, herunder parvist samarbejde, ekspertrådgivning og peerstøtte.

eller regionerne

regioner,

regioner eller

Ændring 110

Ændring 110

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — litra c — nr. i

Bilag I — litra c — nr. i

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| i) | spørgeundersøgelser, studier, indsamling af data og statistikker, metoder, klassifikationer, mikrosimulationer, indikatorer, vidensformidling og benchmarkøvelser |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

i)

spørgeundersøgelser, studier, indsamling af data og statistikker, metoder, klassifikationer, mikrosimulationer, indikatorer, vidensformidling og benchmarkøvelser

| i) | spørgeundersøgelser, studier, indsamling af
  sammenlignelige
  data og statistikker,
  herunder data opdelt efter køn og alder, hvor det er relevant,
  metoder, klassifikationer, mikrosimulationer,
  pilotundersøgelser,
  indikatorer, vidensformidling og benchmarkøvelser |
| --- | --- |

i)

spørgeundersøgelser, studier, indsamling af
  sammenlignelige
  data og statistikker,
  herunder data opdelt efter køn og alder, hvor det er relevant,
  metoder, klassifikationer, mikrosimulationer,
  pilotundersøgelser,
  indikatorer, vidensformidling og benchmarkøvelser

sammenlignelige

herunder data opdelt efter køn og alder, hvor det er relevant,

pilotundersøgelser,

Ændring 111

Ændring 111

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — litra c — nr. iii

Bilag I — litra c — nr. iii

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| iii) | ekspertgrupper og paneler, der yder rådgivning, data og oplysninger til støtte for udvikling og gennemførelse af sundhedspolitikker |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

iii)

ekspertgrupper og paneler, der yder rådgivning, data og oplysninger til støtte for udvikling og gennemførelse af sundhedspolitikker

| iii) | ekspertgrupper og paneler,
  herunder, hvor det er relevant, repræsentanter for relevante interessenter,
  der yder rådgivning,
  evaluering,
  data og oplysninger til støtte for udvikling og gennemførelse af sundhedspolitikker
  , herunder opfølgende evalueringer af gennemførelsen af sundhedspolitikker |
| --- | --- |

iii)

ekspertgrupper og paneler,
  herunder, hvor det er relevant, repræsentanter for relevante interessenter,
  der yder rådgivning,
  evaluering,
  data og oplysninger til støtte for udvikling og gennemførelse af sundhedspolitikker
  , herunder opfølgende evalueringer af gennemførelsen af sundhedspolitikker

herunder, hvor det er relevant, repræsentanter for relevante interessenter,

evaluering,

, herunder opfølgende evalueringer af gennemførelsen af sundhedspolitikker

Ændring 112

Ændring 112

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — litra c — nr. iv

Bilag I — litra c — nr. iv

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| iv) | studier og analyser samt videnskabelig rådgivning til støtte for den politiske beslutningsproces og støtte til de videnskabelige komitéer for »Forbrugersikkerhed« og »Sundheds- og Miljørisici og Nye Risici«. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

iv)

studier og analyser samt videnskabelig rådgivning til støtte for den politiske beslutningsproces og støtte til de videnskabelige komitéer for »Forbrugersikkerhed« og »Sundheds- og Miljørisici og Nye Risici«.

| iv) | studier og analyser
  , herunder systematiske sundhedskonsekvensvurderinger af Unionens andre politikforanstaltninger,
  samt videnskabelig rådgivning til støtte for
  evidensbaseret politisk beslutningstagning
  og støtte til de videnskabelige komitéer for »Forbrugersikkerhed« og »Sundheds- og Miljørisici og Nye Risici«
  og til ekspertgruppen om vurdering af sundhedssystemernes resultater
  . |
| --- | --- |

iv)

studier og analyser
  , herunder systematiske sundhedskonsekvensvurderinger af Unionens andre politikforanstaltninger,
  samt videnskabelig rådgivning til støtte for
  evidensbaseret politisk beslutningstagning
  og støtte til de videnskabelige komitéer for »Forbrugersikkerhed« og »Sundheds- og Miljørisici og Nye Risici«
  og til ekspertgruppen om vurdering af sundhedssystemernes resultater
  .

, herunder systematiske sundhedskonsekvensvurderinger af Unionens andre politikforanstaltninger,

evidensbaseret politisk beslutningstagning

og til ekspertgruppen om vurdering af sundhedssystemernes resultater

Ændring 113

Ændring 113

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — litra d — indledning

Bilag I — litra d — indledning

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| d) | Udvikling
  og
  gennemførelse af Unionens sundhedslovgivning og -indsats, navnlig gennem støtte til: |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

d)

Udvikling
  og
  gennemførelse af Unionens sundhedslovgivning og -indsats, navnlig gennem støtte til:

og

| d) | Udvikling, gennemførelse
  og evaluering
  af Unionens sundhedslovgivning og -indsats, navnlig gennem støtte til: |
| --- | --- |

d)

Udvikling, gennemførelse
  og evaluering
  af Unionens sundhedslovgivning og -indsats, navnlig gennem støtte til:

og evaluering

Ændring 114

Ændring 114

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — litra d — nr. i

Bilag I — litra d — nr. i

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| i) | gennemførelse, håndhævelse, overvågning af Unionens sundhedslovgivning og indsats og teknisk støtte til gennemførelse af lovkrav |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

i)

gennemførelse, håndhævelse, overvågning af Unionens sundhedslovgivning og indsats og teknisk støtte til gennemførelse af lovkrav

| i) | gennemførelse, håndhævelse, overvågning af Unionens sundhedslovgivning og indsats
  , herunder sundhedsfremme,
  og teknisk støtte til
  fuld
  gennemførelse af lovkrav
  og operationelle krav i alle medlemsstater |
| --- | --- |

i)

gennemførelse, håndhævelse, overvågning af Unionens sundhedslovgivning og indsats
  , herunder sundhedsfremme,
  og teknisk støtte til
  fuld
  gennemførelse af lovkrav
  og operationelle krav i alle medlemsstater

, herunder sundhedsfremme,

fuld

og operationelle krav i alle medlemsstater

Ændring 115

Ændring 115

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — litra d — nr. iv

Bilag I — litra d — nr. iv

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| iv) | udvikling
  og
  drift af databaser og digitale værktøjer og deres interoperabilitet, herunder, hvor det er relevant, med andre sensorteknologier, f.eks. rumbaserede |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

iv)

udvikling
  og
  drift af databaser og digitale værktøjer og deres interoperabilitet, herunder, hvor det er relevant, med andre sensorteknologier, f.eks. rumbaserede

og

| iv) | udvikling, drift
  og vedligeholdelse
  af databaser og digitale værktøjer og deres interoperabilitet, herunder
  allerede etablerede projekter
  , hvor det er relevant, med andre sensorteknologier, f.eks. rumbaserede
  og kunstig intelligens |
| --- | --- |

iv)

udvikling, drift
  og vedligeholdelse
  af databaser og digitale værktøjer og deres interoperabilitet, herunder
  allerede etablerede projekter
  , hvor det er relevant, med andre sensorteknologier, f.eks. rumbaserede
  og kunstig intelligens

og vedligeholdelse

allerede etablerede projekter

og kunstig intelligens

Ændring 116

Ændring 116

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — litra d — nr. v

Bilag I — litra d — nr. v

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| v) | revision
  og
  evaluering i overensstemmelse med EU-lovgivningen |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

v)

revision
  og
  evaluering i overensstemmelse med EU-lovgivningen

og

| v) | revision, evaluering
  og inspektion
  i overensstemmelse med EU-lovgivningen |
| --- | --- |

v)

revision, evaluering
  og inspektion
  i overensstemmelse med EU-lovgivningen

og inspektion

Ændring 117

Ændring 117

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — litra d — nr. x

Bilag I — litra d — nr. x

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| x) | nationale kontaktpunkter, der yder vejledning, information og bistand i forbindelse med
  gennemførelsen
  af
  EU's
  sundhedslovgivning og af programmet |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

x)

nationale kontaktpunkter, der yder vejledning, information og bistand i forbindelse med
  gennemførelsen
  af
  EU's
  sundhedslovgivning og af programmet

gennemførelsen

EU's

| x) | nationale kontaktpunkter, der yder vejledning, information og bistand i forbindelse med
  fremme og gennemførelse
  af
  Unionens
  sundhedslovgivning og af programmet |
| --- | --- |

x)

nationale kontaktpunkter, der yder vejledning, information og bistand i forbindelse med
  fremme og gennemførelse
  af
  Unionens
  sundhedslovgivning og af programmet

fremme og gennemførelse

Unionens

Ændring 118

Ændring 118

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — litra d — nr. xi

Bilag I — litra d — nr. xi

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| xi) | interesserede parter med henblik på tværnationalt samarbejde. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

xi)

interesserede parter med henblik på tværnationalt samarbejde.

| xi) | interesserede parter med henblik på tværnationalt
  og regionalt
  samarbejde. |
| --- | --- |

xi)

interesserede parter med henblik på tværnationalt
  og regionalt
  samarbejde.

og regionalt

Ændring 119

Ændring 119

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — litra e

Bilag I — litra e

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| e) | Strukturel beredskabslagring og kriseforberedelse: |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

e)

e)

Strukturel beredskabslagring og kriseforberedelse:

Strukturel beredskabslagring og kriseforberedelse:

udgår

udgår

| | i) | oprettelse af og støtte til en mekanisme til udvikling, indkøb og forvaltning af kriserelevante produkter |
| --- | --- | --- |

i)

i)

oprettelse af og støtte til en mekanisme til udvikling, indkøb og forvaltning af kriserelevante produkter

oprettelse af og støtte til en mekanisme til udvikling, indkøb og forvaltning af kriserelevante produkter

| ii) | oprettelse og forvaltning af EU-reserver og -lagre af kriserelevante produkter i komplementaritet med andre EU-instrumenter |
| --- | --- |

ii)

ii)

oprettelse og forvaltning af EU-reserver og -lagre af kriserelevante produkter i komplementaritet med andre EU-instrumenter

oprettelse og forvaltning af EU-reserver og -lagre af kriserelevante produkter i komplementaritet med andre EU-instrumenter

| iii) | oprettelse af og støtte til mekanismer til effektiv overvågning og tildeling af tilgængelige plejefaciliteter (f.eks. hospitalssenge og -pladser på intensivafdelinger), til distribution eller tildeling af varer og tjenesteydelser, der er nødvendige i tilfælde af en sundhedskrise, og til at sikre levering og sikker anvendelse af lægemidler, eksperimentelle lægemidler og medicinsk udstyr |
| --- | --- |

iii)

iii)

oprettelse af og støtte til mekanismer til effektiv overvågning og tildeling af tilgængelige plejefaciliteter (f.eks. hospitalssenge og -pladser på intensivafdelinger), til distribution eller tildeling af varer og tjenesteydelser, der er nødvendige i tilfælde af en sundhedskrise, og til at sikre levering og sikker anvendelse af lægemidler, eksperimentelle lægemidler og medicinsk udstyr

oprettelse af og støtte til mekanismer til effektiv overvågning og tildeling af tilgængelige plejefaciliteter (f.eks. hospitalssenge og -pladser på intensivafdelinger), til distribution eller tildeling af varer og tjenesteydelser, der er nødvendige i tilfælde af en sundhedskrise, og til at sikre levering og sikker anvendelse af lægemidler, eksperimentelle lægemidler og medicinsk udstyr

| iv) | indkøb af varer og tjenesteydelser, der er nødvendige for forebyggelse og styring af sundhedskriser, og foranstaltninger til sikker adgang til disse basale varer og tjenesteydelser |
| --- | --- |

iv)

iv)

indkøb af varer og tjenesteydelser, der er nødvendige for forebyggelse og styring af sundhedskriser, og foranstaltninger til sikker adgang til disse basale varer og tjenesteydelser

indkøb af varer og tjenesteydelser, der er nødvendige for forebyggelse og styring af sundhedskriser, og foranstaltninger til sikker adgang til disse basale varer og tjenesteydelser

| v) | oprettelse og drift af en EU-reserve af læger, sundhedspersonale og eksperter og af en mekanisme til indsættelse af sådant personale og sådanne eksperter, i det omfang det er nødvendigt for at forebygge eller reagere på en sundhedskrise i hele Unionen oprettelse og drift af et EU-sundhedsberedskabsteam, som skal yde ekspertrådgivning og teknisk bistand efter anmodning fra Kommissionen i tilfælde af en sundhedskrise |
| --- | --- |

v)

v)

oprettelse og drift af en EU-reserve af læger, sundhedspersonale og eksperter og af en mekanisme til indsættelse af sådant personale og sådanne eksperter, i det omfang det er nødvendigt for at forebygge eller reagere på en sundhedskrise i hele Unionen oprettelse og drift af et EU-sundhedsberedskabsteam, som skal yde ekspertrådgivning og teknisk bistand efter anmodning fra Kommissionen i tilfælde af en sundhedskrise

oprettelse og drift af en EU-reserve af læger, sundhedspersonale og eksperter og af en mekanisme til indsættelse af sådant personale og sådanne eksperter, i det omfang det er nødvendigt for at forebygge eller reagere på en sundhedskrise i hele Unionen oprettelse og drift af et EU-sundhedsberedskabsteam, som skal yde ekspertrådgivning og teknisk bistand efter anmodning fra Kommissionen i tilfælde af en sundhedskrise

Ændring 227

Ændring 227

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — litra f — nr. i

Bilag I — litra f — nr. i

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| i) | foranstaltninger til fremme af EU-dækkende forebyggelse af sundhedskriser, beredskab, forvaltning og
  reaktionskapacitet
  på tværs af sektorer for aktører på EU-plan og på nationalt, regionalt og lokalt plan, herunder beredskabsplanlægning og -øvelser og opkvalificering af læger, sundheds- og folkesundhedspersonale |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

i)

foranstaltninger til fremme af EU-dækkende forebyggelse af sundhedskriser, beredskab, forvaltning og
  reaktionskapacitet
  på tværs af sektorer for aktører på EU-plan og på nationalt, regionalt og lokalt plan, herunder beredskabsplanlægning og -øvelser og opkvalificering af læger, sundheds- og folkesundhedspersonale

reaktionskapacitet

| i) | foranstaltninger til fremme af EU-dækkende forebyggelse af sundhedskriser, beredskab, forvaltning og
  reaktionskapaciteten
  på tværs af sektorer for aktører på EU-plan og på nationalt, regionalt og lokalt plan, herunder
  stresstests,
  beredskabsplanlægning og -øvelser
  , udvikling af standarder for sundhedsydelser af høj kvalitet
  og opkvalificering af læger, sundheds- og folkesundhedspersonale |
| --- | --- |

i)

foranstaltninger til fremme af EU-dækkende forebyggelse af sundhedskriser, beredskab, forvaltning og
  reaktionskapaciteten
  på tværs af sektorer for aktører på EU-plan og på nationalt, regionalt og lokalt plan, herunder
  stresstests,
  beredskabsplanlægning og -øvelser
  , udvikling af standarder for sundhedsydelser af høj kvalitet
  og opkvalificering af læger, sundheds- og folkesundhedspersonale

reaktionskapaciteten

stresstests,

, udvikling af standarder for sundhedsydelser af høj kvalitet

Ændring 121

Ændring 121

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — litra f — nr. i a (nyt)

Bilag I — litra f — nr. i a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ia) | oprettelse af en europæisk sundhedsberedskabsmekanisme med henblik på at reagere på alle typer af sundhedstrusler og -kriser og styrke den operationelle koordinering på europæisk plan, koordineret af ECDC med bistand fra relevante agenturer |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ia)

ia)

oprettelse af en europæisk sundhedsberedskabsmekanisme med henblik på at reagere på alle typer af sundhedstrusler og -kriser og styrke den operationelle koordinering på europæisk plan, koordineret af ECDC med bistand fra relevante agenturer

oprettelse af en europæisk sundhedsberedskabsmekanisme med henblik på at reagere på alle typer af sundhedstrusler og -kriser og styrke den operationelle koordinering på europæisk plan, koordineret af ECDC med bistand fra relevante agenturer

Ændring 251

Ændring 251

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — litra f — nr. i b (nyt)

Bilag I — litra f — nr. i b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ib) | bidrage til oprettelsen af reserven af sundhedskriserelevante produkter i komplementaritet med rescEU, nødhjælpsinstrumentet, resiliensinstrumentet og andre af Unionens instrumenter, programmer og fonde og sikre, at sådanne produkter er tilgængelige i krisetider |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ib)

ib)

bidrage til oprettelsen af reserven af sundhedskriserelevante produkter i komplementaritet med rescEU, nødhjælpsinstrumentet, resiliensinstrumentet og andre af Unionens instrumenter, programmer og fonde og sikre, at sådanne produkter er tilgængelige i krisetider

bidrage til oprettelsen af reserven af sundhedskriserelevante produkter i komplementaritet med rescEU, nødhjælpsinstrumentet, resiliensinstrumentet og andre af Unionens instrumenter, programmer og fonde og sikre, at sådanne produkter er tilgængelige i krisetider

Ændring 122

Ændring 122

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — litra f — nr. iii

Bilag I — litra f — nr. iii

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| iii) | støtte til og/eller ydelse af nødproduktion af medicinske modforanstaltninger, herunder basale kemikalier og virksomme stoffer, og finansiering af samarbejde om vurdering af medicinsk teknologi til nødsituationer og kliniske forsøg |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

iii)

iii)

støtte til og/eller ydelse af nødproduktion af medicinske modforanstaltninger, herunder basale kemikalier og virksomme stoffer, og finansiering af samarbejde om vurdering af medicinsk teknologi til nødsituationer og kliniske forsøg

støtte til og/eller ydelse af nødproduktion af medicinske modforanstaltninger, herunder basale kemikalier og virksomme stoffer, og finansiering af samarbejde om vurdering af medicinsk teknologi til nødsituationer og kliniske forsøg

udgår

udgår

Ændring 123

Ændring 123

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — litra f — nr. iv

Bilag I — litra f — nr. iv

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| iv) | forebyggende foranstaltninger til beskyttelse af sårbare grupper mod sundhedstrusler og foranstaltninger til at tilpasse indsatsen over for og styringen af kriser til sårbare gruppers behov |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

iv)

forebyggende foranstaltninger til beskyttelse af sårbare grupper mod sundhedstrusler og foranstaltninger til at tilpasse indsatsen over for og styringen af kriser til sårbare gruppers behov

| iv) | forebyggende foranstaltninger til beskyttelse af
  alle borgere, navnlig
  sårbare grupper, mod sundhedstrusler og foranstaltninger til at tilpasse indsatsen over for og styringen af kriser til sårbare gruppers behov
  , såsom sikring af grundlæggende pleje af patienter med kroniske sygdomme med behov for palliativ pleje og smertebehandling |
| --- | --- |

iv)

forebyggende foranstaltninger til beskyttelse af
  alle borgere, navnlig
  sårbare grupper, mod sundhedstrusler og foranstaltninger til at tilpasse indsatsen over for og styringen af kriser til sårbare gruppers behov
  , såsom sikring af grundlæggende pleje af patienter med kroniske sygdomme med behov for palliativ pleje og smertebehandling

alle borgere, navnlig

, såsom sikring af grundlæggende pleje af patienter med kroniske sygdomme med behov for palliativ pleje og smertebehandling

Ændring 124

Ændring 124

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — litra f — nr. iv a (nyt)

Bilag I — litra f — nr. iv a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | iva) | foranstaltninger til støtte for e-sundhed såsom overgangen til telemedicin, administration af lægemidler i hjemmet og gennemførelse af forebyggelsesplaner/ planer for selvpleje, hvor det er muligt og hensigtsmæssigt |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

iva)

iva)

foranstaltninger til støtte for e-sundhed såsom overgangen til telemedicin, administration af lægemidler i hjemmet og gennemførelse af forebyggelsesplaner/ planer for selvpleje, hvor det er muligt og hensigtsmæssigt

foranstaltninger til støtte for e-sundhed såsom overgangen til telemedicin, administration af lægemidler i hjemmet og gennemførelse af forebyggelsesplaner/ planer for selvpleje, hvor det er muligt og hensigtsmæssigt

Ændring 125

Ændring 125

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — litra f — nr. iv b (nyt)

Bilag I — litra f — nr. iv b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ivb) | foranstaltninger til støtte for grænseoverskridende samarbejde med henblik på at sikre adgang til hurtig behandling for alle patienter i hele Unionen, navnlig dem, der lider af en sjælden sygdom |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ivb)

ivb)

foranstaltninger til støtte for grænseoverskridende samarbejde med henblik på at sikre adgang til hurtig behandling for alle patienter i hele Unionen, navnlig dem, der lider af en sjælden sygdom

foranstaltninger til støtte for grænseoverskridende samarbejde med henblik på at sikre adgang til hurtig behandling for alle patienter i hele Unionen, navnlig dem, der lider af en sjælden sygdom

Ændring 126

Ændring 126

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — litra f — nr. v

Bilag I — litra f — nr. v

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| v) | foranstaltninger til afhjælpning af de sundhedsmæssige konsekvenser af en sundhedskrise, navnlig for mental sundhed, for patienter, der lider af kroniske sygdomme, og andre sårbare
  grupper |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

v)

foranstaltninger til afhjælpning af de sundhedsmæssige konsekvenser af en sundhedskrise, navnlig for mental sundhed, for patienter, der lider af kroniske sygdomme, og andre sårbare
  grupper

grupper

| v) | foranstaltninger til afhjælpning
  og styring
  af de sundhedsmæssige konsekvenser af en sundhedskrise, navnlig for mental sundhed, for patienter, der lider af kroniske sygdomme, og andre
  i
  sårbare
  situationer, herunder mennesker, der lever med et misbrug, HIV/AIDS eller lider af tuberkulose |
| --- | --- |

v)

foranstaltninger til afhjælpning
  og styring
  af de sundhedsmæssige konsekvenser af en sundhedskrise, navnlig for mental sundhed, for patienter, der lider af kroniske sygdomme, og andre
  i
  sårbare
  situationer, herunder mennesker, der lever med et misbrug, HIV/AIDS eller lider af tuberkulose

og styring

i

situationer, herunder mennesker, der lever med et misbrug, HIV/AIDS eller lider af tuberkulose

Ændring 127

Ændring 127

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — litra f — nr. viii a (nyt)

Bilag I — litra f — nr. viii a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | viiia) | støtte til foranstaltninger vedrørende epidemiologisk overvågning, der fokuserer på nationale sundhedsenheder og dermed bidrager til at vurdere faktorer, der påvirker eller er afgørende for borgernes sundhed |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

viiia)

viiia)

støtte til foranstaltninger vedrørende epidemiologisk overvågning, der fokuserer på nationale sundhedsenheder og dermed bidrager til at vurdere faktorer, der påvirker eller er afgørende for borgernes sundhed

støtte til foranstaltninger vedrørende epidemiologisk overvågning, der fokuserer på nationale sundhedsenheder og dermed bidrager til at vurdere faktorer, der påvirker eller er afgørende for borgernes sundhed

Ændring 128

Ændring 128

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — litra f — nr. viii b (nyt)

Bilag I — litra f — nr. viii b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | viiib) | foranstaltninger til at sikre, at adgangen til lægemidler ikke afbrydes, og at der er kontinuitet i plejen og behandlingen, navnlig for patienter, der er ramt af kroniske lidelser |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

viiib)

viiib)

foranstaltninger til at sikre, at adgangen til lægemidler ikke afbrydes, og at der er kontinuitet i plejen og behandlingen, navnlig for patienter, der er ramt af kroniske lidelser

foranstaltninger til at sikre, at adgangen til lægemidler ikke afbrydes, og at der er kontinuitet i plejen og behandlingen, navnlig for patienter, der er ramt af kroniske lidelser

Ændring 129

Ændring 129

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — litra g — indledning

Bilag I — litra g — indledning

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| g) | Styrke de nationale sundhedssystemer: |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

g)

Styrke de nationale sundhedssystemer:

| g) | Styrke de nationale sundhedssystemer
  , fremme og beskytte sundhed og forebygge sygdomme
  : |
| --- | --- |

g)

Styrke de nationale sundhedssystemer
  , fremme og beskytte sundhed og forebygge sygdomme
  :

, fremme og beskytte sundhed og forebygge sygdomme

Ændring 130

Ændring 130

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — litra g — nr. i

Bilag I — litra g — nr. i

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| i) | støtte til foranstaltninger vedrørende vidensoverførsel og samarbejde på EU-plan for at bistå de nationale reformprocesser hen imod øget effektivitet, tilgængelighed, bæredygtighed og modstandsdygtighed, navnlig for at tackle de udfordringer, der er udpeget som led i det europæiske semester, og for at styrke den primære sundhedspleje, styrke integrationen af pleje
  og
  sigte
  på
  universel sundhedsdækning og lige adgang til sundhedspleje |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

i)

støtte til foranstaltninger vedrørende vidensoverførsel og samarbejde på EU-plan for at bistå de nationale reformprocesser hen imod øget effektivitet, tilgængelighed, bæredygtighed og modstandsdygtighed, navnlig for at tackle de udfordringer, der er udpeget som led i det europæiske semester, og for at styrke den primære sundhedspleje, styrke integrationen af pleje
  og
  sigte
  på
  universel sundhedsdækning og lige adgang til sundhedspleje

og

på

| i) | støtte til foranstaltninger vedrørende vidensoverførsel og samarbejde på EU-plan for at bistå de nationale reformprocesser hen imod øget effektivitet, tilgængelighed, bæredygtighed og modstandsdygtighed,
  samtidig med at der skabes forbindelser til tilgængelige EU-midler,
  navnlig for at tackle de udfordringer, der er udpeget som led i det europæiske semester
  og de landespecifikke henstillinger vedrørende sundhed
  , og for at styrke den primære sundhedspleje, styrke integrationen af pleje, sigte
  efter
  universel sundhedsdækning og
  opnå
  lige adgang til sundhedspleje
  af god kvalitet |
| --- | --- |

i)

støtte til foranstaltninger vedrørende vidensoverførsel og samarbejde på EU-plan for at bistå de nationale reformprocesser hen imod øget effektivitet, tilgængelighed, bæredygtighed og modstandsdygtighed,
  samtidig med at der skabes forbindelser til tilgængelige EU-midler,
  navnlig for at tackle de udfordringer, der er udpeget som led i det europæiske semester
  og de landespecifikke henstillinger vedrørende sundhed
  , og for at styrke den primære sundhedspleje, styrke integrationen af pleje, sigte
  efter
  universel sundhedsdækning og
  opnå
  lige adgang til sundhedspleje
  af god kvalitet

samtidig med at der skabes forbindelser til tilgængelige EU-midler,

og de landespecifikke henstillinger vedrørende sundhed

efter

opnå

af god kvalitet

Ændring 131

Ændring 131

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — litra g — nr. i a (nyt)

Bilag I — litra g — nr. i a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ia) | støtte til gennemførelsen af politikker og foranstaltninger med henblik på at mindske uligheder og uretfærdighed i forbindelse med sundhedspleje |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ia)

ia)

støtte til gennemførelsen af politikker og foranstaltninger med henblik på at mindske uligheder og uretfærdighed i forbindelse med sundhedspleje

støtte til gennemførelsen af politikker og foranstaltninger med henblik på at mindske uligheder og uretfærdighed i forbindelse med sundhedspleje

Ændring 132

Ændring 132

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — litra g — nr. ii

Bilag I — litra g — nr. ii

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| ii) | uddannelsesprogrammer
  for læger og sundhedspersonale og programmer for midlertidig udveksling af personale |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ii)

uddannelsesprogrammer
  for læger og sundhedspersonale og programmer for midlertidig udveksling af personale

uddannelsesprogrammer

| ii) | i synergi med andre programmer støtte til uddannelses- og mobilitetsprogrammer
  for læger og sundhedspersonale
  , herunder onlineprogrammer,
  og programmer for midlertidig udveksling af personale
  , navnlig med henblik på at forbedre deres cv og digitale færdigheder |
| --- | --- |

ii)

i synergi med andre programmer støtte til uddannelses- og mobilitetsprogrammer
  for læger og sundhedspersonale
  , herunder onlineprogrammer,
  og programmer for midlertidig udveksling af personale
  , navnlig med henblik på at forbedre deres cv og digitale færdigheder

i synergi med andre programmer støtte til uddannelses- og mobilitetsprogrammer

, herunder onlineprogrammer,

, navnlig med henblik på at forbedre deres cv og digitale færdigheder

Ændring 133

Ændring 133

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — litra g — nr. iii

Bilag I — litra g — nr. iii

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| iii) | støtte til forbedring af den geografiske fordeling af sundhedspersonale
  og undgåelse af
  »lægeørkener« |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

iii)

støtte til forbedring af den geografiske fordeling af sundhedspersonale
  og undgåelse af
  »lægeørkener«

og undgåelse af

| iii) | i synergi med andre programmer
  støtte til forbedring af den geografiske fordeling af sundhedspersonalet
  , samtidig med at det sikres, at en sådan fordeling af arbejdsstyrken også står i et rimeligt forhold til befolkningen i det pågældende område eller den pågældende region, således at
  »lægeørkener«
  undgås, samt fremme og gennemførelse af fastholdelsespolitikker |
| --- | --- |

iii)

i synergi med andre programmer
  støtte til forbedring af den geografiske fordeling af sundhedspersonalet
  , samtidig med at det sikres, at en sådan fordeling af arbejdsstyrken også står i et rimeligt forhold til befolkningen i det pågældende område eller den pågældende region, således at
  »lægeørkener«
  undgås, samt fremme og gennemførelse af fastholdelsespolitikker

i synergi med andre programmer

, samtidig med at det sikres, at en sådan fordeling af arbejdsstyrken også står i et rimeligt forhold til befolkningen i det pågældende område eller den pågældende region, således at

undgås, samt fremme og gennemførelse af fastholdelsespolitikker

Ændring 134

Ændring 134

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — litra g — nr. iv

Bilag I — litra g — nr. iv

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| iv) | støtte til etablering
  og
  koordinering af EU-referencelaboratorier og -centre
  og
  ekspertisecentre |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

iv)

støtte til etablering
  og
  koordinering af EU-referencelaboratorier og -centre
  og
  ekspertisecentre

og

og

| iv) | støtte til etablering, koordinering
  og udnyttelse
  af EU-referencelaboratorier og -centre, ekspertisecentre
  og sygdomsspecifikke EU-platforme til udveksling, sammenligning og benchmarking af bedste praksis mellem medlemsstaterne |
| --- | --- |

iv)

støtte til etablering, koordinering
  og udnyttelse
  af EU-referencelaboratorier og -centre, ekspertisecentre
  og sygdomsspecifikke EU-platforme til udveksling, sammenligning og benchmarking af bedste praksis mellem medlemsstaterne

og udnyttelse

og sygdomsspecifikke EU-platforme til udveksling, sammenligning og benchmarking af bedste praksis mellem medlemsstaterne

Ændring 135

Ændring 135

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — litra g — nr. v

Bilag I — litra g — nr. v

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| v) | revision af medlemsstaternes beredskab og indsatsforanstaltninger (f.eks. krisestyring, antimikrobiel resistens, vaccination) |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

v)

revision af medlemsstaternes beredskab og indsatsforanstaltninger (f.eks. krisestyring, antimikrobiel resistens, vaccination)

| v) | revision af medlemsstaternes beredskab og indsatsforanstaltninger (f.eks. krisestyring, antimikrobiel resistens, vaccination)
  og gennemførelse af nationale strategier eller programmer for sundhedsfremme og sygdomsforebyggelse |
| --- | --- |

v)

revision af medlemsstaternes beredskab og indsatsforanstaltninger (f.eks. krisestyring, antimikrobiel resistens, vaccination)
  og gennemførelse af nationale strategier eller programmer for sundhedsfremme og sygdomsforebyggelse

og gennemførelse af nationale strategier eller programmer for sundhedsfremme og sygdomsforebyggelse

Ændring 136

Ændring 136

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — litra g — nr. viii a (nyt)

Bilag I — litra g — nr. viii a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | viiia) | støtte til en EU-ramme og de dertil knyttede interoperable digitale værktøjer til at styrke samarbejdet om medicinsk teknologivurdering mellem medlemsstaterne og i netværk, herunder netværk, der er nødvendige for at sætte medlemsstaterne i stand til at levere rettidige, pålidelige fælles kliniske vurderinger af høj kvalitet, og fælles videnskabelige høringer og andre relevante aktiviteter med henblik på at støtte beslutningstagerne i at udveksle resultater af samarbejde om MTV |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

viiia)

viiia)

støtte til en EU-ramme og de dertil knyttede interoperable digitale værktøjer til at styrke samarbejdet om medicinsk teknologivurdering mellem medlemsstaterne og i netværk, herunder netværk, der er nødvendige for at sætte medlemsstaterne i stand til at levere rettidige, pålidelige fælles kliniske vurderinger af høj kvalitet, og fælles videnskabelige høringer og andre relevante aktiviteter med henblik på at støtte beslutningstagerne i at udveksle resultater af samarbejde om MTV

støtte til en EU-ramme og de dertil knyttede interoperable digitale værktøjer til at styrke samarbejdet om medicinsk teknologivurdering mellem medlemsstaterne og i netværk, herunder netværk, der er nødvendige for at sætte medlemsstaterne i stand til at levere rettidige, pålidelige fælles kliniske vurderinger af høj kvalitet, og fælles videnskabelige høringer og andre relevante aktiviteter med henblik på at støtte beslutningstagerne i at udveksle resultater af samarbejde om MTV

Ændring 137

Ændring 137

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — litra g — nr. ix

Bilag I — litra g — nr. ix

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| ix) | støtte til oprettelsen og gennemførelsen af programmer, der bistår medlemsstaterne og deres indsats for at forbedre sundhedsfremme og sygdomsforebyggelse (for overførbare og ikke-overførbare sygdomme) |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ix)

støtte til oprettelsen og gennemførelsen af programmer, der bistår medlemsstaterne og deres indsats for at forbedre sundhedsfremme og sygdomsforebyggelse (for overførbare og ikke-overførbare sygdomme)

| ix) | støtte til oprettelsen og gennemførelsen af
  nationale
  programmer
  og EU-programmer
  ,
  herunder digitale og evidensbaserede programmer,
  der bistår medlemsstaterne og deres indsats for at forbedre sundhedsfremme
  , sundhedskompetencer
  og sygdomsforebyggelse (for overførbare og ikkeoverførbare sygdomme)
  i sundhedsfaciliteter og lokalsamfund og mildne de vigtigste risikofaktorer for kroniske sygdomme |
| --- | --- |

ix)

støtte til oprettelsen og gennemførelsen af
  nationale
  programmer
  og EU-programmer
  ,
  herunder digitale og evidensbaserede programmer,
  der bistår medlemsstaterne og deres indsats for at forbedre sundhedsfremme
  , sundhedskompetencer
  og sygdomsforebyggelse (for overførbare og ikkeoverførbare sygdomme)
  i sundhedsfaciliteter og lokalsamfund og mildne de vigtigste risikofaktorer for kroniske sygdomme

nationale

og EU-programmer

herunder digitale og evidensbaserede programmer,

, sundhedskompetencer

i sundhedsfaciliteter og lokalsamfund og mildne de vigtigste risikofaktorer for kroniske sygdomme

Ændring 138

Ændring 138

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — litra g — nr. ix a (nyt)

Bilag I — litra g — nr. ix a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ixa) | støtte til oprettelsen og driften af sygdomsspecifikke EU-platforme til udveksling, sammenligning og benchmarking af bedste praksis mellem medlemsstaterne i form af ekspertisenetværk inden for overførbare og ikkeoverførbare sygdomme, navnlig inden for kroniske sygdomme |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ixa)

ixa)

støtte til oprettelsen og driften af sygdomsspecifikke EU-platforme til udveksling, sammenligning og benchmarking af bedste praksis mellem medlemsstaterne i form af ekspertisenetværk inden for overførbare og ikkeoverførbare sygdomme, navnlig inden for kroniske sygdomme

støtte til oprettelsen og driften af sygdomsspecifikke EU-platforme til udveksling, sammenligning og benchmarking af bedste praksis mellem medlemsstaterne i form af ekspertisenetværk inden for overførbare og ikkeoverførbare sygdomme, navnlig inden for kroniske sygdomme

Ændring 139

Ændring 139

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — litra g — nr. ix b (nyt)

Bilag I — litra g — nr. ix b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ixb) | støtte til udvikling af retningslinjer for forebyggelse og styring af både overførbare og ikkeoverførbare sygdomme |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ixb)

ixb)

støtte til udvikling af retningslinjer for forebyggelse og styring af både overførbare og ikkeoverførbare sygdomme

støtte til udvikling af retningslinjer for forebyggelse og styring af både overførbare og ikkeoverførbare sygdomme

Ændring 140

Ændring 140

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — litra g — nr. x

Bilag I — litra g — nr. x

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| x) | støtte til medlemsstaternes indsats for at indføre sunde og sikre by-, arbejds- og skolemiljøer
  for at
  give mulighed for sunde livsvalg og fremme sund kost, idet der tages hensyn til
  sårbare gruppers
  behov |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

x)

støtte til medlemsstaternes indsats for at indføre sunde og sikre by-, arbejds- og skolemiljøer
  for at
  give mulighed for sunde livsvalg og fremme sund kost, idet der tages hensyn til
  sårbare gruppers
  behov

for at

sårbare gruppers

| x) | støtte til medlemsstaternes indsats for at indføre sunde og sikre by-, arbejds- og skolemiljøer
  , fremme mental sundhed, sundhedsuddannelse,
  give mulighed for sunde livsvalg og fremme
  regelmæssig fysisk aktivitet og
  sund kost, idet der tages hensyn til
  folks
  behov
  i alle faser af deres liv med henblik på at fremme livslang sundhed |
| --- | --- |

x)

støtte til medlemsstaternes indsats for at indføre sunde og sikre by-, arbejds- og skolemiljøer
  , fremme mental sundhed, sundhedsuddannelse,
  give mulighed for sunde livsvalg og fremme
  regelmæssig fysisk aktivitet og
  sund kost, idet der tages hensyn til
  folks
  behov
  i alle faser af deres liv med henblik på at fremme livslang sundhed

, fremme mental sundhed, sundhedsuddannelse,

regelmæssig fysisk aktivitet og

folks

i alle faser af deres liv med henblik på at fremme livslang sundhed

Ændring 141

Ændring 141

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — litra g — nr. x a (nyt)

Bilag I — litra g — nr. x a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | xa) | støtte til medlemsstaternes indsats for at sætte ind over for sundhedsdeterminanterne, herunder mindske alkoholrelaterede skader og brug af tobak |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

xa)

xa)

støtte til medlemsstaternes indsats for at sætte ind over for sundhedsdeterminanterne, herunder mindske alkoholrelaterede skader og brug af tobak

støtte til medlemsstaternes indsats for at sætte ind over for sundhedsdeterminanterne, herunder mindske alkoholrelaterede skader og brug af tobak

Ændring 142

Ændring 142

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — litra g — nr. x b (nyt)

Bilag I — litra g — nr. x b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | xb) | støtte til medlemsstaternes indsats for at sikre adgang til seksuelle og reproduktive sundhedsydelser og relaterede lægemidler og støtte integrerede og intersektionelle tilgange til forebyggelse, diagnose, behandling og pleje |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

xb)

xb)

støtte til medlemsstaternes indsats for at sikre adgang til seksuelle og reproduktive sundhedsydelser og relaterede lægemidler og støtte integrerede og intersektionelle tilgange til forebyggelse, diagnose, behandling og pleje

støtte til medlemsstaternes indsats for at sikre adgang til seksuelle og reproduktive sundhedsydelser og relaterede lægemidler og støtte integrerede og intersektionelle tilgange til forebyggelse, diagnose, behandling og pleje

Ændring 143

Ændring 143

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — litra g — nr. x c (nyt)

Bilag I — litra g — nr. x c (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | xc) | foranstaltninger til fremme af behandling af og støtte til ofre for kønsbaseret vold |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

xc)

xc)

foranstaltninger til fremme af behandling af og støtte til ofre for kønsbaseret vold

foranstaltninger til fremme af behandling af og støtte til ofre for kønsbaseret vold

Ændring 144

Ændring 144

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — litra g — nr. x d (nyt)

Bilag I — litra g — nr. x d (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | xd) | foranstaltninger til fremme af lige adgang til sundhedsydelser og dertil knyttede faciliteter og pleje for personer med handicap |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

xd)

xd)

foranstaltninger til fremme af lige adgang til sundhedsydelser og dertil knyttede faciliteter og pleje for personer med handicap

foranstaltninger til fremme af lige adgang til sundhedsydelser og dertil knyttede faciliteter og pleje for personer med handicap

Ændring 145

Ændring 145

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — litra g — nr. xi a (nyt)

Bilag I — litra g — nr. xi a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | xia) | støtte til medlemsstaterne i forbindelse med revision af deres nationale planer for sjældne sygdomme med henblik på at indføre de nødvendige finansielle og organisatoriske ordninger for effektivt at integrere systemet for europæiske netværk af referencecentre i de nationale sundhedssystemer ved også at støtte udviklingen og gennemførelsen af de politikker, regler og procedurer, der er nødvendige for at forankre ERN-systemet på nationalt plan |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

xia)

xia)

støtte til medlemsstaterne i forbindelse med revision af deres nationale planer for sjældne sygdomme med henblik på at indføre de nødvendige finansielle og organisatoriske ordninger for effektivt at integrere systemet for europæiske netværk af referencecentre i de nationale sundhedssystemer ved også at støtte udviklingen og gennemførelsen af de politikker, regler og procedurer, der er nødvendige for at forankre ERN-systemet på nationalt plan

støtte til medlemsstaterne i forbindelse med revision af deres nationale planer for sjældne sygdomme med henblik på at indføre de nødvendige finansielle og organisatoriske ordninger for effektivt at integrere systemet for europæiske netværk af referencecentre i de nationale sundhedssystemer ved også at støtte udviklingen og gennemførelsen af de politikker, regler og procedurer, der er nødvendige for at forankre ERN-systemet på nationalt plan

Ændring 146

Ændring 146

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — litra g — nr. xi b (nyt)

Bilag I — litra g — nr. xi b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | xib) | støtte til implementeringen af ERN-systemet med henblik på løbende vurdering, overvågning, evaluering og kvalitetsforbedring |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

xib)

xib)

støtte til implementeringen af ERN-systemet med henblik på løbende vurdering, overvågning, evaluering og kvalitetsforbedring

støtte til implementeringen af ERN-systemet med henblik på løbende vurdering, overvågning, evaluering og kvalitetsforbedring

Ændring 147

Ændring 147

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — litra g — nr. xi c (nyt)

Bilag I — litra g — nr. xi c (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | xic) | øremærkede midler til at skabe effektive og permanente mekanismer for samarbejde mellem ERN'er med henblik på at håndtere de multisystemiske behov, der opstår som følge af sygdomme med lav forekomst og sjældne sygdomme, og til at lette diagonal netværksdannelse mellem forskellige specialer og fag |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

xic)

xic)

øremærkede midler til at skabe effektive og permanente mekanismer for samarbejde mellem ERN'er med henblik på at håndtere de multisystemiske behov, der opstår som følge af sygdomme med lav forekomst og sjældne sygdomme, og til at lette diagonal netværksdannelse mellem forskellige specialer og fag

øremærkede midler til at skabe effektive og permanente mekanismer for samarbejde mellem ERN'er med henblik på at håndtere de multisystemiske behov, der opstår som følge af sygdomme med lav forekomst og sjældne sygdomme, og til at lette diagonal netværksdannelse mellem forskellige specialer og fag

Ændring 148

Ændring 148

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — litra g — nr. xi d (nyt)

Bilag I — litra g — nr. xi d (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | xid) | støtte til medlemsstaterne i forbindelse med styrkelse af deres ekspertisecentre for sjældne sygdomme med henblik på at øge de nationale sundhedssystemers kompetencer til at diagnosticere, behandle og styre sådanne sygdomme, tværnationalt samarbejde om kodificering, information og viden på området for sjældne sygdomme, navnlig Orphanet-databasen |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

xid)

xid)

støtte til medlemsstaterne i forbindelse med styrkelse af deres ekspertisecentre for sjældne sygdomme med henblik på at øge de nationale sundhedssystemers kompetencer til at diagnosticere, behandle og styre sådanne sygdomme, tværnationalt samarbejde om kodificering, information og viden på området for sjældne sygdomme, navnlig Orphanet-databasen

støtte til medlemsstaterne i forbindelse med styrkelse af deres ekspertisecentre for sjældne sygdomme med henblik på at øge de nationale sundhedssystemers kompetencer til at diagnosticere, behandle og styre sådanne sygdomme, tværnationalt samarbejde om kodificering, information og viden på området for sjældne sygdomme, navnlig Orphanet-databasen

Ændring 149

Ændring 149

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — litra g — nr. xii a (nyt)

Bilag I — litra g — nr. xii a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | xiia) | støtte til samarbejde og koordinering mellem medlemsstaterne om oprettelse af et europæisk netværk for hospitaler af høj kvalitet, der forbedrer den grænseoverskridende behandling af sjældne sygdomme og øger adgangen til behandling for alle EU-borgere |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

xiia)

xiia)

støtte til samarbejde og koordinering mellem medlemsstaterne om oprettelse af et europæisk netværk for hospitaler af høj kvalitet, der forbedrer den grænseoverskridende behandling af sjældne sygdomme og øger adgangen til behandling for alle EU-borgere

støtte til samarbejde og koordinering mellem medlemsstaterne om oprettelse af et europæisk netværk for hospitaler af høj kvalitet, der forbedrer den grænseoverskridende behandling af sjældne sygdomme og øger adgangen til behandling for alle EU-borgere

Ændring 150

Ændring 150

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — litra h — indledning

Bilag I — litra h — indledning

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| h) | Indsats over for kræft: |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

h)

Indsats over for kræft:

| h) | indsats over for kræft
  , herunder kræft hos børn
  : |
| --- | --- |

h)

indsats over for kræft
  , herunder kræft hos børn
  :

, herunder kræft hos børn

Ændring 151

Ændring 151

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — litra h — nr. i

Bilag I — litra h — nr. i

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| i) | støtte til medlemsstater og NGO'er i forbindelse med fremme og gennemførelse af anbefalingerne i den europæiske kodeks mod kræft |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

i)

støtte til medlemsstater og NGO'er i forbindelse med fremme og gennemførelse af anbefalingerne i den europæiske kodeks mod kræft

| i) | støtte til medlemsstater
  , IARC
  og NGO'er i forbindelse med fremme og gennemførelse af anbefalingerne i den europæiske kodeks mod kræft
  ; støtte til revision og løbende opdatering af den nuværende udgave af den europæiske kodeks mod kræft |
| --- | --- |

i)

støtte til medlemsstater
  , IARC
  og NGO'er i forbindelse med fremme og gennemførelse af anbefalingerne i den europæiske kodeks mod kræft
  ; støtte til revision og løbende opdatering af den nuværende udgave af den europæiske kodeks mod kræft

, IARC

; støtte til revision og løbende opdatering af den nuværende udgave af den europæiske kodeks mod kræft

Ændring 152

Ændring 152

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — litra h — nr. i a (nyt)

Bilag I — litra h — nr. i a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ia) | støtte til oprettelsen af et europæisk kræftinstitut (ECI) som en platform for implementeringen af de europæiske netværk af referencecentre for kræft, indsamling af kliniske data blandt centre fra alle deltagende lande i hele Unionen og prioritering af akademiske og kliniske forskningsprogrammer af høj kvalitet inden for kræft, herunder kræft hos børn |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ia)

ia)

støtte til oprettelsen af et europæisk kræftinstitut (ECI) som en platform for implementeringen af de europæiske netværk af referencecentre for kræft, indsamling af kliniske data blandt centre fra alle deltagende lande i hele Unionen og prioritering af akademiske og kliniske forskningsprogrammer af høj kvalitet inden for kræft, herunder kræft hos børn

støtte til oprettelsen af et europæisk kræftinstitut (ECI) som en platform for implementeringen af de europæiske netværk af referencecentre for kræft, indsamling af kliniske data blandt centre fra alle deltagende lande i hele Unionen og prioritering af akademiske og kliniske forskningsprogrammer af høj kvalitet inden for kræft, herunder kræft hos børn

Ændring 153

Ændring 153

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — litra h — nr. iii

Bilag I — litra h — nr. iii

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| iii) | støtte til forebyggelsesprogrammer vedrørende de vigtigste kræftrisikofaktorer |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

iii)

støtte til forebyggelsesprogrammer vedrørende de vigtigste kræftrisikofaktorer

| iii) | støtte til forebyggelsesprogrammer vedrørende de vigtigste kræftrisikofaktorer
  , som har vist sig effektive og understøttes af anerkendt dokumentation |
| --- | --- |

iii)

støtte til forebyggelsesprogrammer vedrørende de vigtigste kræftrisikofaktorer
  , som har vist sig effektive og understøttes af anerkendt dokumentation

, som har vist sig effektive og understøttes af anerkendt dokumentation

Ændring 154

Ændring 154

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — litra h — nr. iv a (nyt)

Bilag I — litra h — nr. iv a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | iva) | foranstaltninger til støtte for indførelse af kræftregistre i alle medlemsstater |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

iva)

iva)

foranstaltninger til støtte for indførelse af kræftregistre i alle medlemsstater

foranstaltninger til støtte for indførelse af kræftregistre i alle medlemsstater

Ændring 155

Ændring 155

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — litra h — nr. v

Bilag I — litra h — nr. v

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| v) | foranstaltninger til støtte for adgang til kræftbehandlingstilbud og til innovative lægemidler mod kræft |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

v)

foranstaltninger til støtte for adgang til kræftbehandlingstilbud og til innovative lægemidler mod kræft

| v) | foranstaltninger til støtte for
  gennemførelsen af politikker, nationale programmer og retningslinjer, i overensstemmelse med den europæiske kræftplan, med henblik på at mindske uligheder og give
  adgang til kræftbehandlingstilbud
  , støtte
  og
  palliativ pleje samt
  til
  innovativ, tilgængelig og effektiv screening, behandling
  og innovative lægemidler mod kræft
  i alle medlemsstater i fuld synergi med Horisont Europa og dets missioner og partnerskaber |
| --- | --- |

v)

foranstaltninger til støtte for
  gennemførelsen af politikker, nationale programmer og retningslinjer, i overensstemmelse med den europæiske kræftplan, med henblik på at mindske uligheder og give
  adgang til kræftbehandlingstilbud
  , støtte
  og
  palliativ pleje samt
  til
  innovativ, tilgængelig og effektiv screening, behandling
  og innovative lægemidler mod kræft
  i alle medlemsstater i fuld synergi med Horisont Europa og dets missioner og partnerskaber

gennemførelsen af politikker, nationale programmer og retningslinjer, i overensstemmelse med den europæiske kræftplan, med henblik på at mindske uligheder og give

, støtte

palliativ pleje samt

innovativ, tilgængelig og effektiv screening, behandling

i alle medlemsstater i fuld synergi med Horisont Europa og dets missioner og partnerskaber

Ændring 156

Ændring 156

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — litra h — nr. v a (nyt)

Bilag I — litra h — nr. v a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | va) | foranstaltninger til støtte for lige og rettidig adgang til nye og innovative lægemidler og nye behandlingsformer, herunder til støttende og palliativ behandling, for børnekræftsygdomme i hele Europa og til fremme af tilgængeligheden og den prismæssige overkommelighed af sådanne lægemidler og behandlinger i børnevenlige doser og formuleringer |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

va)

va)

foranstaltninger til støtte for lige og rettidig adgang til nye og innovative lægemidler og nye behandlingsformer, herunder til støttende og palliativ behandling, for børnekræftsygdomme i hele Europa og til fremme af tilgængeligheden og den prismæssige overkommelighed af sådanne lægemidler og behandlinger i børnevenlige doser og formuleringer

foranstaltninger til støtte for lige og rettidig adgang til nye og innovative lægemidler og nye behandlingsformer, herunder til støttende og palliativ behandling, for børnekræftsygdomme i hele Europa og til fremme af tilgængeligheden og den prismæssige overkommelighed af sådanne lægemidler og behandlinger i børnevenlige doser og formuleringer

Ændring 157

Ændring 157

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — litra h — nr. v b (nyt)

Bilag I — litra h — nr. v b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | vb) | foranstaltninger med henblik på at tage hånd om de uopfyldte behov hos børn og teenagere med kræft og hos dem, der har overlevet kræft, gennem særlige programmer og planer, som vil muliggøre ERN, herunder dem om kræft hos børn |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

vb)

vb)

foranstaltninger med henblik på at tage hånd om de uopfyldte behov hos børn og teenagere med kræft og hos dem, der har overlevet kræft, gennem særlige programmer og planer, som vil muliggøre ERN, herunder dem om kræft hos børn

foranstaltninger med henblik på at tage hånd om de uopfyldte behov hos børn og teenagere med kræft og hos dem, der har overlevet kræft, gennem særlige programmer og planer, som vil muliggøre ERN, herunder dem om kræft hos børn

Ændring 158

Ændring 158

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — litra h — nr. vii

Bilag I — litra h — nr. vii

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| vii) | foranstaltninger til støtte for forebyggelse og behandling af kræft af høj kvalitet, herunder diagnose og behandling |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

vii)

foranstaltninger til støtte for forebyggelse og behandling af kræft af høj kvalitet, herunder diagnose og behandling

| vii) | foranstaltninger til støtte for forebyggelse og behandling af kræft af høj kvalitet, herunder diagnose og behandling
  , opfølgning samt støttende og palliativ behandling |
| --- | --- |

vii)

foranstaltninger til støtte for forebyggelse og behandling af kræft af høj kvalitet, herunder diagnose og behandling
  , opfølgning samt støttende og palliativ behandling

, opfølgning samt støttende og palliativ behandling

Ændring 159

Ændring 159

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — litra h — nr. viii

Bilag I — litra h — nr. viii

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| viii) | foranstaltninger til støtte for overlevende kræftpatienters og omsorgspersoners livskvalitet |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

viii)

foranstaltninger til støtte for overlevende kræftpatienters og omsorgspersoners livskvalitet

| viii) | foranstaltninger til støtte for overlevende kræftpatienters og omsorgspersoners livskvalitet
  , herunder tilvejebringelse af psykologisk støtte, smertebehandling og erhvervsmæssig reintegration |
| --- | --- |

viii)

foranstaltninger til støtte for overlevende kræftpatienters og omsorgspersoners livskvalitet
  , herunder tilvejebringelse af psykologisk støtte, smertebehandling og erhvervsmæssig reintegration

, herunder tilvejebringelse af psykologisk støtte, smertebehandling og erhvervsmæssig reintegration

Ændring 160

Ændring 160

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — litra h — nr. ix

Bilag I — litra h — nr. ix

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| ix) | støtte til gennemførelse af
  EU's
  tobakskontrolpolitik og -lovgivning |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ix)

støtte til gennemførelse af
  EU's
  tobakskontrolpolitik og -lovgivning

EU's

| ix) | støtte til gennemførelse af
  Unionens
  tobakskontrolpolitik og -lovgivning
  og anden relevant lovgivning inden for forebyggelse og sundhedsfremmende, herunder med sigte på at mindske alkoholrelaterede skader |
| --- | --- |

ix)

støtte til gennemførelse af
  Unionens
  tobakskontrolpolitik og -lovgivning
  og anden relevant lovgivning inden for forebyggelse og sundhedsfremmende, herunder med sigte på at mindske alkoholrelaterede skader

Unionens

og anden relevant lovgivning inden for forebyggelse og sundhedsfremmende, herunder med sigte på at mindske alkoholrelaterede skader

Ændring 161

Ændring 161

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — litra h — nr. x

Bilag I — litra h — nr. x

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| x) | etablering af og støtte til mekanismer til kapacitetsopbygning på tværs af specialiseringer og løbende uddannelse inden for kræftbehandling. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

x)

etablering af og støtte til mekanismer til kapacitetsopbygning på tværs af specialiseringer og løbende uddannelse inden for kræftbehandling.

| x) | etablering af og støtte til mekanismer til kapacitetsopbygning på tværs af specialiseringer og løbende uddannelse
  af sundhedspersonale og uformelle plejere
  inden for kræftbehandling
  , screening og tidlig diagnosticering, navnlig inden for kræft hos børn, med henblik på at forbedre kvaliteten af behandlingen og plejen |
| --- | --- |

x)

etablering af og støtte til mekanismer til kapacitetsopbygning på tværs af specialiseringer og løbende uddannelse
  af sundhedspersonale og uformelle plejere
  inden for kræftbehandling
  , screening og tidlig diagnosticering, navnlig inden for kræft hos børn, med henblik på at forbedre kvaliteten af behandlingen og plejen

af sundhedspersonale og uformelle plejere

, screening og tidlig diagnosticering, navnlig inden for kræft hos børn, med henblik på at forbedre kvaliteten af behandlingen og plejen

Ændring 162

Ændring 162

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — litra h — nr. x a (nyt)

Bilag I — litra h — nr. x a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | xa) | foranstaltninger til støtte for en koordineret, tværfaglig og patientcentreret tilgang til kræftpatienter og -overlevende, navnlig i forbindelse med kræft hos børn |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

xa)

xa)

foranstaltninger til støtte for en koordineret, tværfaglig og patientcentreret tilgang til kræftpatienter og -overlevende, navnlig i forbindelse med kræft hos børn

foranstaltninger til støtte for en koordineret, tværfaglig og patientcentreret tilgang til kræftpatienter og -overlevende, navnlig i forbindelse med kræft hos børn

Ændring 163

Ændring 163

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — litra i — nr. ii

Bilag I — litra i — nr. ii

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| ii) | støtte til foranstaltninger til bekæmpelse af vaccinationsskepsis |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ii)

støtte til foranstaltninger til bekæmpelse af vaccinationsskepsis

| ii) | støtte til foranstaltninger til bekæmpelse af vaccinationsskepsis
  og desinformation og fremme af immunisering i alle faser af en persons liv |
| --- | --- |

ii)

støtte til foranstaltninger til bekæmpelse af vaccinationsskepsis
  og desinformation og fremme af immunisering i alle faser af en persons liv

og desinformation og fremme af immunisering i alle faser af en persons liv

Ændring 164

Ændring 164

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — litra i — nr. ii a (nyt)

Bilag I — litra i — nr. ii a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | iia) | støtteredskaber og platforme til indsamling af dokumentation fra den virkelige verden af sikkerheden og effektiviteten og virkningen af vacciner, når de er blevet givet, uden at det berører genereringen af solid dokumentation i fasen forud for godkendelsen |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

iia)

iia)

støtteredskaber og platforme til indsamling af dokumentation fra den virkelige verden af sikkerheden og effektiviteten og virkningen af vacciner, når de er blevet givet, uden at det berører genereringen af solid dokumentation i fasen forud for godkendelsen

støtteredskaber og platforme til indsamling af dokumentation fra den virkelige verden af sikkerheden og effektiviteten og virkningen af vacciner, når de er blevet givet, uden at det berører genereringen af solid dokumentation i fasen forud for godkendelsen

Ændring 165

Ændring 165

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — litra i — nr. ii b (nyt)

Bilag I — litra i — nr. ii b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | iib) | støtte til foranstaltninger med henblik på udryddelse af sygdomme, der kan forebygges ved vaccination |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

iib)

iib)

støtte til foranstaltninger med henblik på udryddelse af sygdomme, der kan forebygges ved vaccination

støtte til foranstaltninger med henblik på udryddelse af sygdomme, der kan forebygges ved vaccination

Ændring 166

Ændring 166

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — litra i — nr. iii

Bilag I — litra i — nr. iii

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| iii) | støtte til kliniske forsøg med henblik på at fremskynde udviklingen og godkendelsen af samt adgangen til innovative, sikre og effektive lægemidler og vacciner |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

iii)

støtte til kliniske forsøg med henblik på at fremskynde udviklingen og godkendelsen af samt adgangen til innovative, sikre og effektive lægemidler og vacciner

| iii) | støtte til kliniske forsøg
  og anvendelse af data fra den virkelige verden, herunder dem, der indebærer øget koordinering på EU-plan og med EMA,
  med henblik på at fremskynde udviklingen og godkendelsen af samt adgangen til innovative, sikre og effektive lægemidler og vacciner |
| --- | --- |

iii)

støtte til kliniske forsøg
  og anvendelse af data fra den virkelige verden, herunder dem, der indebærer øget koordinering på EU-plan og med EMA,
  med henblik på at fremskynde udviklingen og godkendelsen af samt adgangen til innovative, sikre og effektive lægemidler og vacciner

og anvendelse af data fra den virkelige verden, herunder dem, der indebærer øget koordinering på EU-plan og med EMA,

Ændring 167

Ændring 167

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — litra i — nr. iii a (nyt)

Bilag I — litra i — nr. iii a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | iiia) | støtte til foranstaltninger med sigte på at skabe og udvikle en europæisk digital mekanisme til bedre rapportering, indberetning og overvågning af eventuelle mangler i form af en EU-platform for mangel på lægemidler, vacciner og medicinsk udstyr baseret på én harmoniseret og interoperabel dataindsamlingsmodel og nationale rapporteringssystemer for mangler, herunder en fuldstændig implementering af en effektiv telematikinfrastruktur på EU-plan, som vil sammenkoble data om lægemidler og forsyningskæder |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

iiia)

iiia)

støtte til foranstaltninger med sigte på at skabe og udvikle en europæisk digital mekanisme til bedre rapportering, indberetning og overvågning af eventuelle mangler i form af en EU-platform for mangel på lægemidler, vacciner og medicinsk udstyr baseret på én harmoniseret og interoperabel dataindsamlingsmodel og nationale rapporteringssystemer for mangler, herunder en fuldstændig implementering af en effektiv telematikinfrastruktur på EU-plan, som vil sammenkoble data om lægemidler og forsyningskæder

støtte til foranstaltninger med sigte på at skabe og udvikle en europæisk digital mekanisme til bedre rapportering, indberetning og overvågning af eventuelle mangler i form af en EU-platform for mangel på lægemidler, vacciner og medicinsk udstyr baseret på én harmoniseret og interoperabel dataindsamlingsmodel og nationale rapporteringssystemer for mangler, herunder en fuldstændig implementering af en effektiv telematikinfrastruktur på EU-plan, som vil sammenkoble data om lægemidler og forsyningskæder

Ændring 168

Ændring 168

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — litra i — nr. iii b (nyt)

Bilag I — litra i — nr. iii b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | iiib) | støtte til foranstaltninger med sigte på at stimulere væksten i produktionen af vigtige aktive stoffer og lægemidler i Unionen, herunder ved at diversificere produktionen i forsyningskæden af virksomme stoffer og generiske lægemidler i Unionen for at mindske medlemsstaternes afhængighed af visse tredjelande |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

iiib)

iiib)

støtte til foranstaltninger med sigte på at stimulere væksten i produktionen af vigtige aktive stoffer og lægemidler i Unionen, herunder ved at diversificere produktionen i forsyningskæden af virksomme stoffer og generiske lægemidler i Unionen for at mindske medlemsstaternes afhængighed af visse tredjelande

støtte til foranstaltninger med sigte på at stimulere væksten i produktionen af vigtige aktive stoffer og lægemidler i Unionen, herunder ved at diversificere produktionen i forsyningskæden af virksomme stoffer og generiske lægemidler i Unionen for at mindske medlemsstaternes afhængighed af visse tredjelande

Ændring 169

Ændring 169

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — litra i — nr. iv

Bilag I — litra i — nr. iv

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| iv) | støtte til foranstaltninger, som skal sikre, at lægemidler og medicinsk udstyr i højere grad er tilgængelige i Unionen, og bidrage til, at patienter og sundhedssystemer får adgang til dem til en overkommelig pris |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

iv)

støtte til foranstaltninger, som skal sikre, at lægemidler og medicinsk udstyr i højere grad er tilgængelige i Unionen, og bidrage til, at patienter og sundhedssystemer får adgang til dem til en overkommelig pris

(Vedrører ikke den danske tekst).

(Vedrører ikke den danske tekst).

Ændring 170

Ændring 170

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — litra i — nr. v

Bilag I — litra i — nr. v

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| v) | støtte til foranstaltninger, som skal fremme udviklingen af innovative
  produkter og af mindre kommercielt interessante produkter såsom antimikrobielle stoffer |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

v)

støtte til foranstaltninger, som skal fremme udviklingen af innovative
  produkter og af mindre kommercielt interessante produkter såsom antimikrobielle stoffer

produkter og af mindre kommercielt interessante produkter såsom antimikrobielle stoffer

| v) | støtte til foranstaltninger, som skal fremme
  opdagelsen og
  udviklingen af innovative
  lægemidler og vacciner for at imødegå de voksende problemer i sundhedssektoren og opfylde patienternes behov |
| --- | --- |

v)

støtte til foranstaltninger, som skal fremme
  opdagelsen og
  udviklingen af innovative
  lægemidler og vacciner for at imødegå de voksende problemer i sundhedssektoren og opfylde patienternes behov

opdagelsen og

lægemidler og vacciner for at imødegå de voksende problemer i sundhedssektoren og opfylde patienternes behov

Ændring 171

Ændring 171

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — litra i — nr. v a (nyt)

Bilag I — litra i — nr. v a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | va) | støtte til foranstaltninger til fremme af innovation ved at ændre anvendelsen eller sammensætningen af og kombinere ikkepatenterede lægemidler, som giver relevante forbedringer for patienter, det sundhedsfaglige personale og/eller sundhedssystemerne |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

va)

va)

støtte til foranstaltninger til fremme af innovation ved at ændre anvendelsen eller sammensætningen af og kombinere ikkepatenterede lægemidler, som giver relevante forbedringer for patienter, det sundhedsfaglige personale og/eller sundhedssystemerne

støtte til foranstaltninger til fremme af innovation ved at ændre anvendelsen eller sammensætningen af og kombinere ikkepatenterede lægemidler, som giver relevante forbedringer for patienter, det sundhedsfaglige personale og/eller sundhedssystemerne

Ændring 172

Ændring 172

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — litra i — nr. v b (nyt)

Bilag I — litra i — nr. v b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | vb) | foranstaltninger til afhjælpning af markedssvigt med hensyn til antibiotika og tilskyndelse til bæredygtige investeringer i opdagelse og udvikling af nye antimikrobielle stoffer, lægemidler til sjældne sygdomme og lægemidler til bekæmpelse af overførbare sygdomme, samtidig med at der sikres lige adgang |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

vb)

vb)

foranstaltninger til afhjælpning af markedssvigt med hensyn til antibiotika og tilskyndelse til bæredygtige investeringer i opdagelse og udvikling af nye antimikrobielle stoffer, lægemidler til sjældne sygdomme og lægemidler til bekæmpelse af overførbare sygdomme, samtidig med at der sikres lige adgang

foranstaltninger til afhjælpning af markedssvigt med hensyn til antibiotika og tilskyndelse til bæredygtige investeringer i opdagelse og udvikling af nye antimikrobielle stoffer, lægemidler til sjældne sygdomme og lægemidler til bekæmpelse af overførbare sygdomme, samtidig med at der sikres lige adgang

Ændring 173

Ændring 173

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — litra i — nr. vi

Bilag I — litra i — nr. vi

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| vi) | støtte til foranstaltninger til overvågning af mangel på lægemidler og medicinsk udstyr på hospitaler og lokale apoteker for at afhjælpe en sådan mangel og til at øge forsyningssikkerheden |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

vi)

støtte til foranstaltninger til overvågning af mangel på lægemidler og medicinsk udstyr på hospitaler og lokale apoteker for at afhjælpe en sådan mangel og til at øge forsyningssikkerheden

| vi) | støtte til foranstaltninger til overvågning
  , forebyggelse, håndtering, rapportering og indberetning
  af mangel på lægemidler og medicinsk udstyr på hospitaler og lokale apoteker for at
  indsamle indberetninger om mangler i en central database, som er interoperabel med databaser, der indeholder lovpligtige data om lægemidler, til at
  afhjælpe en sådan mangel og til at øge forsyningssikkerheden |
| --- | --- |

vi)

støtte til foranstaltninger til overvågning
  , forebyggelse, håndtering, rapportering og indberetning
  af mangel på lægemidler og medicinsk udstyr på hospitaler og lokale apoteker for at
  indsamle indberetninger om mangler i en central database, som er interoperabel med databaser, der indeholder lovpligtige data om lægemidler, til at
  afhjælpe en sådan mangel og til at øge forsyningssikkerheden

, forebyggelse, håndtering, rapportering og indberetning

indsamle indberetninger om mangler i en central database, som er interoperabel med databaser, der indeholder lovpligtige data om lægemidler, til at

Ændring 174

Ændring 174

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — litra i — nr. viii

Bilag I — litra i — nr. viii

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| viii) | foranstaltninger til styrkelse af miljørisikovurderingen for lægemidler |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

viii)

foranstaltninger til styrkelse af miljørisikovurderingen for lægemidler

| viii) | foranstaltninger til styrkelse af miljørisikovurderingen for lægemidler
  og medicinsk udstyr |
| --- | --- |

viii)

foranstaltninger til styrkelse af miljørisikovurderingen for lægemidler
  og medicinsk udstyr

og medicinsk udstyr

Ændring 175

Ændring 175

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — litra i — nr. ix

Bilag I — litra i — nr. ix

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| ix) | foranstaltninger til fremme af hensigtsmæssig anvendelse og bortskaffelse af antimikrobielle stoffer |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ix)

foranstaltninger til fremme af hensigtsmæssig anvendelse og bortskaffelse af antimikrobielle stoffer

| ix) | foranstaltninger til fremme af hensigtsmæssig anvendelse og bortskaffelse af
  lægemidler, navnlig
  antimikrobielle stoffer
  , og til begrænsning af den generelle anvendelse af lægemidler, foranstaltninger til støtte for overvågning af anvendelsen af antimikrobielle stoffer og støtte til bekæmpelse af antimikrobiel resistens (AMR) |
| --- | --- |

ix)

foranstaltninger til fremme af hensigtsmæssig anvendelse og bortskaffelse af
  lægemidler, navnlig
  antimikrobielle stoffer
  , og til begrænsning af den generelle anvendelse af lægemidler, foranstaltninger til støtte for overvågning af anvendelsen af antimikrobielle stoffer og støtte til bekæmpelse af antimikrobiel resistens (AMR)

lægemidler, navnlig

, og til begrænsning af den generelle anvendelse af lægemidler, foranstaltninger til støtte for overvågning af anvendelsen af antimikrobielle stoffer og støtte til bekæmpelse af antimikrobiel resistens (AMR)

Ændring 176

Ændring 176

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — litra j — nr. x

Bilag I — litra j — nr. x

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| x) | støtte til fremme af international regelkonvergens for lægemidler og medicinsk udstyr. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

x)

støtte til fremme af international regelkonvergens for lægemidler og medicinsk udstyr.

| x) | støtte til fremme af international regelkonvergens for
  og tillid til
  lægemidler og medicinsk udstyr
  og til forbedring af Unionens lovpligtige tilsyn |
| --- | --- |

x)

støtte til fremme af international regelkonvergens for
  og tillid til
  lægemidler og medicinsk udstyr
  og til forbedring af Unionens lovpligtige tilsyn

og tillid til

og til forbedring af Unionens lovpligtige tilsyn

Ændring 177

Ændring 177

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — litra j — nr. i

Bilag I — litra j — nr. i

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| i) | støtte til indførelse, drift og vedligeholdelse af veletablerede, interoperable digitaltjenesteinfrastrukturer og
  datakvalitetssikringsprocesser
  for dataudveksling, -adgang, -anvendelse og -genanvendelse, støtte til netværkssamarbejde på tværs af grænserne, herunder gennem elektroniske patientjournaler, registre og andre databaser |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

i)

støtte til indførelse, drift og vedligeholdelse af veletablerede, interoperable digitaltjenesteinfrastrukturer og
  datakvalitetssikringsprocesser
  for dataudveksling, -adgang, -anvendelse og -genanvendelse, støtte til netværkssamarbejde på tværs af grænserne, herunder gennem elektroniske patientjournaler, registre og andre databaser

datakvalitetssikringsprocesser

| i) | støtte til indførelse, drift og vedligeholdelse af veletablerede, interoperable digitaltjenesteinfrastrukturer og
  datasikkerheds- og kvalitetssikringsprocesser
  for dataudveksling, -adgang, -anvendelse og -genanvendelse, støtte til netværkssamarbejde på tværs af grænserne, herunder gennem
  forbedring og bedre anvendelse af
  elektroniske patientjournaler, registre og andre databaser |
| --- | --- |

i)

støtte til indførelse, drift og vedligeholdelse af veletablerede, interoperable digitaltjenesteinfrastrukturer og
  datasikkerheds- og kvalitetssikringsprocesser
  for dataudveksling, -adgang, -anvendelse og -genanvendelse, støtte til netværkssamarbejde på tværs af grænserne, herunder gennem
  forbedring og bedre anvendelse af
  elektroniske patientjournaler, registre og andre databaser

datasikkerheds- og kvalitetssikringsprocesser

forbedring og bedre anvendelse af

Ændring 178

Ændring 178

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — litra j — nr. i a (nyt)

Bilag I — litra j — nr. i a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ia) | oprettelse af europæiske elektroniske patientjournaler og støtte til indførelsen heraf i medlemsstaterne med henblik på at øge brugen af e-sundhed og forbedre sundhedssystemernes bæredygtighed og modstandsdygtighed |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ia)

ia)

oprettelse af europæiske elektroniske patientjournaler og støtte til indførelsen heraf i medlemsstaterne med henblik på at øge brugen af e-sundhed og forbedre sundhedssystemernes bæredygtighed og modstandsdygtighed

oprettelse af europæiske elektroniske patientjournaler og støtte til indførelsen heraf i medlemsstaterne med henblik på at øge brugen af e-sundhed og forbedre sundhedssystemernes bæredygtighed og modstandsdygtighed

Ændring 179

Ændring 179

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — litra j — nr. i b (nyt)

Bilag I — litra j — nr. i b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ib) | støtte til medlemsstaterne med hensyn til at forbedre, videreudvikle og indføre ERN-registre |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ib)

ib)

støtte til medlemsstaterne med hensyn til at forbedre, videreudvikle og indføre ERN-registre

støtte til medlemsstaterne med hensyn til at forbedre, videreudvikle og indføre ERN-registre

Ændring 180

Ændring 180

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — litra j — nr. ii

Bilag I — litra j — nr. ii

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| ii) | støtte til den digitale omstilling af sundhedspleje og sundhedssystemer, herunder gennem benchmarking og kapacitetsopbygning med henblik på at udbrede innovative værktøjer og teknologier, digital opkvalificering af sundhedspersonale |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ii)

støtte til den digitale omstilling af sundhedspleje og sundhedssystemer, herunder gennem benchmarking og kapacitetsopbygning med henblik på at udbrede innovative værktøjer og teknologier, digital opkvalificering af sundhedspersonale

| ii) | støtte til den digitale omstilling af sundhedspleje og sundhedssystemer, herunder gennem benchmarking og kapacitetsopbygning med henblik på at udbrede innovative værktøjer og teknologier
  og styrke sikker anvendelse og genanvendelse af sundhedsdata i overensstemmelse med GDPR, støtte til og gennemførelse af
  digital opkvalificering af sundhedspersonale
  og borgere gennem øget uddannelse og undervisning og (digitale) tiltag med henblik på opnåelse af sundhedskompetencer |
| --- | --- |

ii)

støtte til den digitale omstilling af sundhedspleje og sundhedssystemer, herunder gennem benchmarking og kapacitetsopbygning med henblik på at udbrede innovative værktøjer og teknologier
  og styrke sikker anvendelse og genanvendelse af sundhedsdata i overensstemmelse med GDPR, støtte til og gennemførelse af
  digital opkvalificering af sundhedspersonale
  og borgere gennem øget uddannelse og undervisning og (digitale) tiltag med henblik på opnåelse af sundhedskompetencer

og styrke sikker anvendelse og genanvendelse af sundhedsdata i overensstemmelse med GDPR

støtte til og gennemførelse af

og borgere gennem øget uddannelse og undervisning og (digitale) tiltag med henblik på opnåelse af sundhedskompetencer

Ændring 181

Ændring 181

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — litra j — nr. iii

Bilag I — litra j — nr. iii

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| iii) | støtte til indførelsen af digitale værktøjer og infrastrukturer samt deres interoperabilitet i og mellem medlemsstaterne og med Unionens institutioner og organer, udvikling af passende styringsstrukturer og bæredygtige, interoperable sundhedsinformationssystemer i Unionen som en del af det europæiske sundhedsdataområde og styrkelse af borgernes adgang til og kontrol med deres sundhedsdata |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

iii)

støtte til indførelsen af digitale værktøjer og infrastrukturer samt deres interoperabilitet i og mellem medlemsstaterne og med Unionens institutioner og organer, udvikling af passende styringsstrukturer og bæredygtige, interoperable sundhedsinformationssystemer i Unionen som en del af det europæiske sundhedsdataområde og styrkelse af borgernes adgang til og kontrol med deres sundhedsdata

| iii) | støtte til indførelsen af digitale værktøjer og infrastrukturer samt deres interoperabilitet i og mellem medlemsstaterne og med Unionens institutioner
  , agenturer
  og organer, udvikling af passende styringsstrukturer og bæredygtige, interoperable sundhedsinformationssystemer i Unionen som en del af det europæiske sundhedsdataområde og
  med henblik på en sikker og effektiv anvendelse af kunstig intelligens inden for sundhedspleje,
  styrkelse af borgernes adgang til og kontrol med deres sundhedsdata
  , støtte til udbredelse og en bredere gennemførelse af aktuelle vellykkede initiativer og projekter om personcentreret digital sundhed og sundhedsdata |
| --- | --- |

iii)

støtte til indførelsen af digitale værktøjer og infrastrukturer samt deres interoperabilitet i og mellem medlemsstaterne og med Unionens institutioner
  , agenturer
  og organer, udvikling af passende styringsstrukturer og bæredygtige, interoperable sundhedsinformationssystemer i Unionen som en del af det europæiske sundhedsdataområde og
  med henblik på en sikker og effektiv anvendelse af kunstig intelligens inden for sundhedspleje,
  styrkelse af borgernes adgang til og kontrol med deres sundhedsdata
  , støtte til udbredelse og en bredere gennemførelse af aktuelle vellykkede initiativer og projekter om personcentreret digital sundhed og sundhedsdata

, agenturer

med henblik på en sikker og effektiv anvendelse af kunstig intelligens inden for sundhedspleje,

, støtte til udbredelse og en bredere gennemførelse af aktuelle vellykkede initiativer og projekter om personcentreret digital sundhed og sundhedsdata

Ændring 182

Ændring 182

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — litra j — nr. iv

Bilag I — litra j — nr. iv

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| iv) | støtte til optimal brug af telemedicin/telesundhed, herunder via satellitkommunikation i fjerntliggende områder, fremme af digitalt drevet organisatorisk innovation i sundhedsfaciliteter og fremme af digitale værktøjer til at støtte borgerindflydelse og personfokuseret pleje. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

iv)

støtte til optimal brug af telemedicin/telesundhed, herunder via satellitkommunikation i fjerntliggende områder, fremme af digitalt drevet organisatorisk innovation i sundhedsfaciliteter og fremme af digitale værktøjer til at støtte borgerindflydelse og personfokuseret pleje.

| iv) | støtte til
  adgang til og
  optimal brug af telemedicin/telesundhed, herunder via satellitkommunikation i fjerntliggende områder, fremme af digitalt drevet organisatorisk innovation i sundhedsfaciliteter og fremme af digitale værktøjer til at støtte borgerindflydelse og personfokuseret pleje
  , fremme af inddragelse af patienter og sundhedspersonale i en fælles udformning og udvikling af brugervenlig, tilgængelig, sikker og effektiv telemedicin/telesundhed og andre digitale løsninger |
| --- | --- |

iv)

støtte til
  adgang til og
  optimal brug af telemedicin/telesundhed, herunder via satellitkommunikation i fjerntliggende områder, fremme af digitalt drevet organisatorisk innovation i sundhedsfaciliteter og fremme af digitale værktøjer til at støtte borgerindflydelse og personfokuseret pleje
  , fremme af inddragelse af patienter og sundhedspersonale i en fælles udformning og udvikling af brugervenlig, tilgængelig, sikker og effektiv telemedicin/telesundhed og andre digitale løsninger

adgang til og

, fremme af inddragelse af patienter og sundhedspersonale i en fælles udformning og udvikling af brugervenlig, tilgængelig, sikker og effektiv telemedicin/telesundhed og andre digitale løsninger

Ændring 183

Ændring 183

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — litra k — nr. iii

Bilag I — litra k — nr. iii

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| iii) | kommunikation til fremme af
  sygdomsforebyggelse og
  en sund livsstil i samarbejde med alle berørte aktører på internationalt plan, EU-plan
  og
  nationalt plan. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

iii)

kommunikation til fremme af
  sygdomsforebyggelse og
  en sund livsstil i samarbejde med alle berørte aktører på internationalt plan, EU-plan
  og
  nationalt plan.

sygdomsforebyggelse og

og

| iii) | kommunikation til fremme af
  sundhed,
  en sund livsstil
  og sygdomsforebyggelse
  i samarbejde med alle berørte aktører på internationalt plan, EU-plan, nationalt plan
  og regionalt plan |
| --- | --- |

iii)

kommunikation til fremme af
  sundhed,
  en sund livsstil
  og sygdomsforebyggelse
  i samarbejde med alle berørte aktører på internationalt plan, EU-plan, nationalt plan
  og regionalt plan

sundhed,

og sygdomsforebyggelse

og regionalt plan

Ændring 184

Ændring 184

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — litra k — nr. viii a (nyt)

Bilag I — litra k — nr. viii a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | iiia) | bevidstgørelseskampagner for den brede offentlighed samt for målrettede grupper og interessentstyrede projekter, herunder forebyggelse og bekæmpelse af desinformation |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

iiia)

iiia)

bevidstgørelseskampagner for den brede offentlighed samt for målrettede grupper og interessentstyrede projekter, herunder forebyggelse og bekæmpelse af desinformation

bevidstgørelseskampagner for den brede offentlighed samt for målrettede grupper og interessentstyrede projekter, herunder forebyggelse og bekæmpelse af desinformation

Ændring 185

Ændring 185

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — litra k — nr. iii b (nyt)

Bilag I — litra k — nr. iii b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | iiib) | kommunikationsaktiviteter rettet mod bekæmpelse af misinformation og desinformation, såsom falske nyheder, vedrørende lægemidler, vacciner, sundhedsprodukter samt årsager til og behandling af sygdomme |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

iiib)

iiib)

kommunikationsaktiviteter rettet mod bekæmpelse af misinformation og desinformation, såsom falske nyheder, vedrørende lægemidler, vacciner, sundhedsprodukter samt årsager til og behandling af sygdomme

kommunikationsaktiviteter rettet mod bekæmpelse af misinformation og desinformation, såsom falske nyheder, vedrørende lægemidler, vacciner, sundhedsprodukter samt årsager til og behandling af sygdomme

Ændring 186

Ændring 186

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — litra k — nr. iii c (nyt)

Bilag I — litra k — nr. iii c (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | iiic) | kommunikation rettet til borgerne om sundhedsrisici og sundhedsdeterminanter |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

iiic)

iiic)

kommunikation rettet til borgerne om sundhedsrisici og sundhedsdeterminanter

kommunikation rettet til borgerne om sundhedsrisici og sundhedsdeterminanter

Ændring 187

Ændring 187

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — litra k — nr. iii d (nyt)

Bilag I — litra k — nr. iii d (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | iiid) | kommunikations-, informations- og bevidstgørelseskampagner om donation af blodkomponenter, organer, væv og celler, som gør befolkningen opmærksom på betydningen af sådanne donationer for så vidt angår solidaritet, sundhedspolitik og behandlingsmæssige fordele |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

iiid)

iiid)

kommunikations-, informations- og bevidstgørelseskampagner om donation af blodkomponenter, organer, væv og celler, som gør befolkningen opmærksom på betydningen af sådanne donationer for så vidt angår solidaritet, sundhedspolitik og behandlingsmæssige fordele

kommunikations-, informations- og bevidstgørelseskampagner om donation af blodkomponenter, organer, væv og celler, som gør befolkningen opmærksom på betydningen af sådanne donationer for så vidt angår solidaritet, sundhedspolitik og behandlingsmæssige fordele

Ændring 188

Ændring 188

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag II — del A — nr. I

Bilag II — del A — nr. I

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| I. | Kvaliteten og fuldstændigheden af
  EU's
  og medlemsstaternes beredskabs- og indsatsplanlægning for alvorlige grænseoverskridende sundhedstrusler |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

I.

Kvaliteten og fuldstændigheden af
  EU's
  og medlemsstaternes beredskabs- og indsatsplanlægning for alvorlige grænseoverskridende sundhedstrusler

EU's

| I. | Kvaliteten og fuldstændigheden af
  Unionens
  og medlemsstaternes beredskabs- og indsatsplanlægning for alvorlige grænseoverskridende sundhedstrusler
  , herunder indikatorer til vurdering af modstandsdygtighed i hele Unionen |
| --- | --- |

I.

Kvaliteten og fuldstændigheden af
  Unionens
  og medlemsstaternes beredskabs- og indsatsplanlægning for alvorlige grænseoverskridende sundhedstrusler
  , herunder indikatorer til vurdering af modstandsdygtighed i hele Unionen

Unionens

, herunder indikatorer til vurdering af modstandsdygtighed i hele Unionen

Ændring 189

Ændring 189

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag II — del A — nr. II

Bilag II — del A — nr. II

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| II. | Adgang til centralt
  godkendte
  lægemidler, f.eks. antal tilladelser for lægemidler til sjældne sygdomme, lægemidler til avanceret terapi, lægemidler til pædiatrisk brug eller vacciner, til uopfyldte behov |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

II.

Adgang til centralt
  godkendte
  lægemidler, f.eks. antal tilladelser for lægemidler til sjældne sygdomme, lægemidler til avanceret terapi, lægemidler til pædiatrisk brug eller vacciner, til uopfyldte behov

godkendte

| II. | Adgang til centralt
  godkendt(e)
  lægemidler
  og medicinsk udstyr
  , f.eks. antal
  eksisterende og nye
  tilladelser for lægemidler til sjældne sygdomme, lægemidler til avanceret terapi, lægemidler til pædiatrisk brug eller vacciner, til uopfyldte behov |
| --- | --- |

II.

Adgang til centralt
  godkendt(e)
  lægemidler
  og medicinsk udstyr
  , f.eks. antal
  eksisterende og nye
  tilladelser for lægemidler til sjældne sygdomme, lægemidler til avanceret terapi, lægemidler til pædiatrisk brug eller vacciner, til uopfyldte behov

godkendt(e)

og medicinsk udstyr

eksisterende og nye

Ændring 190

Ændring 190

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag II — del A — nr. III

Bilag II — del A — nr. III

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| III. | Antal foranstaltninger og bedste praksis, der direkte bidrager til
  målet for bæredygtig udvikling 3.4
  /medlemsstat |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

III.

Antal foranstaltninger og bedste praksis, der direkte bidrager til
  målet for bæredygtig udvikling 3.4
  /medlemsstat

målet for bæredygtig udvikling 3.4

| III. | Antal foranstaltninger og gode praksisser, der direkte bidrager til
  opnåelse af universel sundhedsdækning
  /medlemsstat |
| --- | --- |

III.

Antal foranstaltninger og gode praksisser, der direkte bidrager til
  opnåelse af universel sundhedsdækning
  /medlemsstat

opnåelse af universel sundhedsdækning

Ændring 191

Ændring 191

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag II — del A — nr. IV

Bilag II — del A — nr. IV

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| IV. | Gennemførelse af
  bedste praksis
  i 
  EU's
  medlemsstater |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

IV.

Gennemførelse af
  bedste praksis
  i 
  EU's
  medlemsstater

bedste praksis

EU's

| IV. | Gennemførelse af
  sundhedsprogrammer
  i 
  Unionens
  medlemsstater
  , der fremmer sundhed, forebygger sygdomme og sætter ind over for uligheder |
| --- | --- |

IV.

Gennemførelse af
  sundhedsprogrammer
  i 
  Unionens
  medlemsstater
  , der fremmer sundhed, forebygger sygdomme og sætter ind over for uligheder

sundhedsprogrammer

Unionens

, der fremmer sundhed, forebygger sygdomme og sætter ind over for uligheder

Ændring 192

Ændring 192

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag II — del A — nr. Iv a (nyt)

Bilag II — del A — nr. Iv a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | IVa. | Implementering af det europæiske sundhedsdataområde |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

IVa.

IVa.

Implementering af det europæiske sundhedsdataområde

Ændring 193

Ændring 193

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag II — del B — nr. 1 a (nyt)

Bilag II — del B — nr. 1 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 1a. | Antal nye procedurer for fremskyndet udvikling og vurdering af lægemidler til vigtige folkesundhedsmæssige behov under hensyntagen til nye teknologier, hvor det er relevant |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1a.

1a.

Antal nye procedurer for fremskyndet udvikling og vurdering af lægemidler til vigtige folkesundhedsmæssige behov under hensyntagen til nye teknologier, hvor det er relevant

Ændring 194

Ændring 194

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag II — del B — nr. 1 b (nyt)

Bilag II — del B — nr. 1 b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 1b. | Antal medlemsstater med et tilstrækkeligt niveau af digital sundhedsinfrastruktur |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1b.

1b.

Antal medlemsstater med et tilstrækkeligt niveau af digital sundhedsinfrastruktur

Ændring 195

Ændring 195

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag II — del B — nr. 1 c (nyt)

Bilag II — del B — nr. 1 c (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 1c. | Antal medlemsstater, der har indført europæiske elektroniske patientjournaler |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1c.

1c.

Antal medlemsstater, der har indført europæiske elektroniske patientjournaler

Ændring 196

Ændring 196

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag II — del B — nr. 1 d (nyt)

Bilag II — del B — nr. 1 d (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 1d. | Andel af medlemsstaternes borgere, der har adgang til deres data via det europæiske sundhedsdataområde, pr. medlemsstat |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1d.

1d.

Andel af medlemsstaternes borgere, der har adgang til deres data via det europæiske sundhedsdataområde, pr. medlemsstat

Ændring 197

Ændring 197

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag II — del B — nr. 3

Bilag II — del B — nr. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3. | Antal
  distribuerede
  vaccinedoser |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3.

Antal
  distribuerede
  vaccinedoser

distribuerede

| 3. | Antal vaccinedoser
  , der er stillet til rådighed, opdelt efter type og medlemsstat |
| --- | --- |

3.

Antal vaccinedoser
  , der er stillet til rådighed, opdelt efter type og medlemsstat

, der er stillet til rådighed, opdelt efter type og medlemsstat

Ændring 198

Ændring 198

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag II — del B — nr. 3 a (nyt)

Bilag II — del B — nr. 3 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 3a. | Vaccinationsdækning, opdelt efter alder og sygdom, der kan forebygges med vaccine |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3a.

3a.

Vaccinationsdækning, opdelt efter alder og sygdom, der kan forebygges med vaccine

Ændring 199

Ændring 199

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag II — del B — nr. 6

Bilag II — del B — nr. 6

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 6. | Aldersstandardiseret fem års nettooverlevelse for
  livmoderhals-, bryst- og tyk- og endetarmskræft |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

6.

Aldersstandardiseret fem års nettooverlevelse for
  livmoderhals-, bryst- og tyk- og endetarmskræft

livmoderhals-, bryst- og tyk- og endetarmskræft

| 6. | Aldersstandardiseret fem års nettooverlevelse for
  kræft, opdelt efter kræftform, alder, køn og medlemsstat |
| --- | --- |

6.

Aldersstandardiseret fem års nettooverlevelse for
  kræft, opdelt efter kræftform, alder, køn og medlemsstat

kræft, opdelt efter kræftform, alder, køn og medlemsstat

Ændring 200

Ændring 200

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag II — del B — nr. 6 a (nyt)

Bilag II — del B — nr. 6 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 6a. | Aldersstandardiseret fem års nettooverlevelse for kræft hos børn, opdelt efter kræftform, alder, køn og medlemsstat |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

6a.

6a.

Aldersstandardiseret fem års nettooverlevelse for kræft hos børn, opdelt efter kræftform, alder, køn og medlemsstat

Ændring 201

Ændring 201

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag II — del B — nr. 6 b (nyt)

Bilag II — del B — nr. 6 b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 6b. | Screeningsdækning for bryst-, livmoderhals- samt tyk- og endetarmskræft, opdelt efter kræftform, alder, køn og medlemsstat |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

6b.

6b.

Screeningsdækning for bryst-, livmoderhals- samt tyk- og endetarmskræft, opdelt efter kræftform, alder, køn og medlemsstat

Ændring 202

Ændring 202

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag II — del B — nr. 7

Bilag II — del B — nr. 7

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 7. | Forhold mellem kræftregistre og antal medlemsstater, der indberetter oplysninger om stadiet for
  livmoderhals-, bryst- og tyk- og endetarmskræft
  ved diagnosticering |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

7.

Forhold mellem kræftregistre og antal medlemsstater, der indberetter oplysninger om stadiet for
  livmoderhals-, bryst- og tyk- og endetarmskræft
  ved diagnosticering

livmoderhals-, bryst- og tyk- og endetarmskræft

| 7. | Forhold mellem kræftregistre og antal medlemsstater, der indberetter oplysninger om stadiet for
  kræft
  ved diagnosticering |
| --- | --- |

7.

Forhold mellem kræftregistre og antal medlemsstater, der indberetter oplysninger om stadiet for
  kræft
  ved diagnosticering

kræft

Ændring 203

Ændring 203

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag II — del B — nr. 7 a (nyt)

Bilag II — del B — nr. 7 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 7a. | Andel af indlæggelser med henblik på palliativ behandling og resultatet heraf for kræft hos voksne og børn, opdelt efter kræftform, alder, køn og medlemsstat |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

7a.

7a.

Andel af indlæggelser med henblik på palliativ behandling og resultatet heraf for kræft hos voksne og børn, opdelt efter kræftform, alder, køn og medlemsstat

Ændring 204

Ændring 204

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag II — del B — nr. 7 b (nyt)

Bilag II — del B — nr. 7 b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 7b. | Andelen af børnekræftregistre pr. medlemsstat og antal medlemsstater, der indberetter oplysninger om stadiet for kræft hos børn ved diagnosticering |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

7b.

7b.

Andelen af børnekræftregistre pr. medlemsstat og antal medlemsstater, der indberetter oplysninger om stadiet for kræft hos børn ved diagnosticering

Ændring 205

Ændring 205

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag II — del B — nr. 7 c (nyt)

Bilag II — del B — nr. 7 c (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 7c. | Forekomsten af store kroniske sygdomme pr. medlemsstat, opdelt efter sygdom, køn og alder |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

7c.

7c.

Forekomsten af store kroniske sygdomme pr. medlemsstat, opdelt efter sygdom, køn og alder

Ændring 206

Ændring 206

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag II — del B — nr. 7 d (nyt)

Bilag II — del B — nr. 7 d (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 7d. | Aldersstandardiseret dødsrate for ikkeoverførbare sygdomme (pr. 100 000 personer), opdelt efter sygdom |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

7d.

7d.

Aldersstandardiseret dødsrate for ikkeoverførbare sygdomme (pr. 100 000 personer), opdelt efter sygdom

Ændring 207

Ændring 207

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag II — del B — nr. 7 e (nyt)

Bilag II — del B — nr. 7 e (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 7e. | Procentdel af HIV/AIDS-patienter med adgang til passende behandling, opdelt efter medlemsstat, køn og alder |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

7e.

7e.

Procentdel af HIV/AIDS-patienter med adgang til passende behandling, opdelt efter medlemsstat, køn og alder

Ændring 208

Ændring 208

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag II — del B — nr. 7 f (nyt)

Bilag II — del B — nr. 7 f (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 7f. | Andel af tuberkulosepatienter med adgang til passende behandling, opdelt efter medlemsstat, køn og alder |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

7f.

7f.

Andel af tuberkulosepatienter med adgang til passende behandling, opdelt efter medlemsstat, køn og alder

Ændring 209

Ændring 209

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag II — del B — nr. 8

Bilag II — del B — nr. 8

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 8. | Antallet af rygere |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

8.

Antallet af rygere

| 8. | Aldersstandardiseret forekomst af tobaksbrug, opdelt efter køn |
| --- | --- |

8.

Aldersstandardiseret forekomst af tobaksbrug, opdelt efter køn

Ændring 228

Ændring 228

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag II — del B –nr. 8 a (nyt)

Bilag II — del B –nr. 8 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 8a. | Aldersstandardiseret forekomst af skadelig brug af alkohol, opdelt efter køn og alder |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

8a.

8a.

Aldersstandardiseret forekomst af skadelig brug af alkohol, opdelt efter køn og alder

Ændring 210

Ændring 210

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag II — del B — nr. 9

Bilag II — del B — nr. 9

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 9. | Antal forsyningsvanskeligheder med hensyn til lægemidler i 
  netværket af centrale kontaktpunkter |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

9.

Antal forsyningsvanskeligheder med hensyn til lægemidler i 
  netværket af centrale kontaktpunkter

netværket af centrale kontaktpunkter

| 9. | Antal forsyningsvanskeligheder med hensyn til lægemidler i 
  medlemsstaterne |
| --- | --- |

9.

Antal forsyningsvanskeligheder med hensyn til lægemidler i 
  medlemsstaterne

medlemsstaterne

Ændring 211

Ændring 211

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag II — del B — nr. 9 a (nyt)

Bilag II — del B — nr. 9 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 9a. | Foranstaltninger med henblik på at stimulere produktionen af vigtige aktive stoffer og lægemidler i Unionens |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

9a.

9a.

Foranstaltninger med henblik på at stimulere produktionen af vigtige aktive stoffer og lægemidler i Unionens

Ændring 212

Ændring 212

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag II — del B — nr. 12 a (nyt)

Bilag II — del B — nr. 12 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 12a. | Anvendelsen af antimikrobielle stoffer af ATC-typen og pr. medlemsstat |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

12a.

12a.

Anvendelsen af antimikrobielle stoffer af ATC-typen og pr. medlemsstat

Ændring 213

Ændring 213

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag II — del B — nr. 12 b (nyt)

Bilag II — del B — nr. 12 b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 12b. | Dødelighed, der kan tilskrives infektioner erhvervet i sundhedsvæsenet, opdelt efter alder, køn og medlemsstat |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

12b.

12b.

Dødelighed, der kan tilskrives infektioner erhvervet i sundhedsvæsenet, opdelt efter alder, køn og medlemsstat

Ændring 214

Ændring 214

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag II — del B — nr. 12 c (nyt)

Bilag II — del B — nr. 12 c (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 12c. | Undgåelige dødsfald, der tilskrives hjerte-kar-sygdomme, kræft, diabetes, sygdomsjusterede leveår, der kan tilskrives ikkeoverførbare sygdomme, og kvalitetsjusterede leveår, kroniske luftvejssygdomme for personer under 75 år, opdelt efter køn og medlemsstat |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

12c.

12c.

Undgåelige dødsfald, der tilskrives hjerte-kar-sygdomme, kræft, diabetes, sygdomsjusterede leveår, der kan tilskrives ikkeoverførbare sygdomme, og kvalitetsjusterede leveår, kroniske luftvejssygdomme for personer under 75 år, opdelt efter køn og medlemsstat

Ændring 215

Ændring 215

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag II — del B — nr. 13

Bilag II — del B — nr. 13

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 13. | Antal
  hospitalsenheder
  , der er involveret i ERN, og patienter, der diagnosticeres og behandles af medlemmerne af ERN-netværkene |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

13.

Antal
  hospitalsenheder
  , der er involveret i ERN, og patienter, der diagnosticeres og behandles af medlemmerne af ERN-netværkene

hospitalsenheder

| 13. | Antal
  sundhedsfaciliteter
  , der er involveret i ERN, og patienter, der diagnosticeres og behandles af medlemmerne af ERN-netværkene |
| --- | --- |

13.

Antal
  sundhedsfaciliteter
  , der er involveret i ERN, og patienter, der diagnosticeres og behandles af medlemmerne af ERN-netværkene

sundhedsfaciliteter

Ændring 216

Ændring 216

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag II — del B — nr. 14 a (nyt)

Bilag II — del B — nr. 14 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 14a. | Antal sundhedskonsekvensanalyser af Unionens politikker |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

14a.

14a.

Antal sundhedskonsekvensanalyser af Unionens politikker

Ændring 217

Ændring 217

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag II — del B — nr. 14 b (nyt)

Bilag II — del B — nr. 14 b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 14b. | Aldersstandardiseret forekomst af fedme, opdelt efter køn, alder og medlemsstat |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

14b.

14b.

Aldersstandardiseret forekomst af fedme, opdelt efter køn, alder og medlemsstat

Ændring 218

Ændring 218

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag II — del B — nr. 14 c (nyt)

Bilag II — del B — nr. 14 c (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 14c. | Mødredødelighed, opdelt efter alder og medlemsstat |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

14c.

14c.

Mødredødelighed, opdelt efter alder og medlemsstat

Ændring 219

Ændring 219

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag II — del B — nr. 14 d (nyt)

Bilag II — del B — nr. 14 d (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 14d. | Spædbørnsdødelighed pr. medlemsstat |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

14d.

14d.

Spædbørnsdødelighed pr. medlemsstat

Ændring 229

Ændring 229

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag II — del B — nr. 14 e (nyt)

Bilag II — del B — nr. 14 e (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 14e. | Aldersstandardiserede dødsfald, som kan tilskrives miljøforurening (pr. 100 000 personer), opdelt efter køn og alder |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

14e.

14e.

Aldersstandardiserede dødsfald, som kan tilskrives miljøforurening (pr. 100 000 personer), opdelt efter køn og alder

---

(1)  Sagen blev henvist til fornyet behandling i det kompetente udvalg med henblik på interinstitutionelle forhandlinger, jf. forretningsordenens artikel 59, stk. 4, fjerde afsnit (A9-0196/2020).

1

(8)  Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Det Europæiske Råd, Rådet, Den Europæiske Centralbank, Den Europæiske Investeringsbank og Eurogruppen om en koordineret økonomisk reaktion på covid-19-udbruddet, COM(2020)0112 af 13.3.2020.

8

(8)  Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Det Europæiske Råd, Rådet, Den Europæiske Centralbank, Den Europæiske Investeringsbank og Eurogruppen om en koordineret økonomisk reaktion på covid-19-udbruddet, COM(2020)0112 af 13.3.2020.

8

(10)  Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1082/2013/EU af 22. oktober 2013 om alvorlige grænseoverskridende sundhedstrusler og om ophævelse af afgørelse nr. 2119/98/EF (EUT L 293 af 5.11.2013, s. 1).

10

(10)  Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1082/2013/EU af 22. oktober 2013 om alvorlige grænseoverskridende sundhedstrusler og om ophævelse af afgørelse nr. 2119/98/EF (EUT L 293 af 5.11.2013, s. 1).

10

(11)  Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om medicinsk teknologivurdering og om ændring af direktiv 2011/24/EU, COM(2018)0051 af 31.1.2018.

11

(11)  Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om medicinsk teknologivurdering og om ændring af direktiv 2011/24/EU, COM(2018)0051 af 31.1.2018.

11

(12)  Rådets konklusioner om fælles værdier og principper i Den Europæiske Unions sundhedssystemer (EUT C 146 af 22.6.2006, s. 1).

12

(11a)  
  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/36/EF af 7. september 2005 om anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer (EUT L 255 af 30.9.2005, s. 22).

11a

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/36/EF af 7. september 2005 om anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer (EUT L 255 af 30.9.2005, s. 22).

(12)  Rådets konklusioner om fælles værdier og principper i Den Europæiske Unions sundhedssystemer (EUT C 146 af 22.6.2006, s. 1).

12

(12a)  
  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/37/EF af 29. april 2004 om beskyttelse af arbejdstagerne mod risici for under arbejdet at være udsat for kræftfremkaldende stoffer eller mutagener (sjette særdirektiv i henhold til artikel 16, stk. l, i Rådets direktiv 89/391/EØF) (EUT L 158 af 30.4.2004, s. 50).

12a

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/37/EF af 29. april 2004 om beskyttelse af arbejdstagerne mod risici for under arbejdet at være udsat for kræftfremkaldende stoffer eller mutagener (sjette særdirektiv i henhold til artikel 16, stk. l, i Rådets direktiv 89/391/EØF) (EUT L 158 af 30.4.2004, s. 50).

(13)  Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget Næste skridt hen imod en bæredygtig europæisk fremtid En europæisk indsats for bæredygtighed, COM(2016)0739 af 22.11.2016.

13

(13)  Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget »Næste skridt hen imod en bæredygtig europæisk fremtid. En europæisk indsats for bæredygtighed«, COM(2016)0739 af 22.11.2016.

13

(14)  Meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet — En europæisk One Health-handlingsplan mod antimikrobiel resistens (AMR), COM(2017)0339 af 29.6.2017.

14

(14)  Meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet — En europæisk One Health-handlingsplan mod antimikrobiel resistens (AMR), COM(2017)0339 af 29.6.2017.

14

(15)  Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet og Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg — Den Europæiske Unions strategiske tilgang til lægemidler i miljøet, COM(2019)0128 af 11.3.2019.

15

(15)  Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet og Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg — Den Europæiske Unions strategiske tilgang til lægemidler i miljøet, COM(2019)0128 af 11.3.2019.

15

(16)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/24/EU af 9. marts 2011 om patientrettigheder i forbindelse med grænseoverskridende sundhedsydelser (EUT L 88 af 4.4.2011, s. 45).

16

(16)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/24/EU af 9. marts 2011 om patientrettigheder i forbindelse med grænseoverskridende sundhedsydelser (EUT L 88 af 4.4.2011, s. 45).

16

(16a)  

  EUT C 192 af 7.6.2019, s. 5.

16a

EUT C 192 af 7.6.2019, s. 5.

(19)  Rådets konklusioner om EU's rolle inden for global sundhed, 3011. samling i Rådet for Udenrigsanliggender, Bruxelles, den 10. maj 2010.

19

(19)  Rådets konklusioner om EU's rolle inden for global sundhed, 3011. samling i Rådet for Udenrigsanliggender, Bruxelles, den 10. maj 2010.

19

(20)  Rådets afgørelse 2013/755/EU af 25. november 2013 om de oversøiske landes og territoriers associering med Den Europæiske Union (»associeringsafgørelse«) (EUT L 344 af 19.12.2013, s. 1).

20

(20)  Rådets afgørelse 2013/755/EU af 25. november 2013 om de oversøiske landes og territoriers associering med Den Europæiske Union (»associeringsafgørelse«) (EUT L 344 af 19.12.2013, s. 1).

20

(1a)  
  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/43/EF af 17. maj 2006 om lovpligtig revision af årsregnskaber og konsoliderede regnskaber, om ændring af Rådets direktiv 78/660/EØF og 83/349/EØF og om ophævelse af Rådets direktiv 84/253/EØF (EUT L 157 af 9.6.2006, s. 87).

1a

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/43/EF af 17. maj 2006 om lovpligtig revision af årsregnskaber og konsoliderede regnskaber, om ændring af Rådets direktiv 78/660/EØF og 83/349/EØF og om ophævelse af Rådets direktiv 84/253/EØF (EUT L 157 af 9.6.2006, s. 87).

---

| 13.10.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 415/165 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 415/165

---

P9_TA(2020)0306

InvestEU-programmet ***I

Ændringer vedtaget af Europa-Parlamentet den 13. november 2020 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af InvestEU-programmet (COM(2020)0403 — C9-0158/2020 — 2020/0108(COD)) (1)

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

Ændring 1

(2021/C 415/18)

EUROPA-PARLAMENTETS ÆNDRING (*1)

til Kommissionens forslag

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING

om oprettelse af InvestEU-programmet

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 173 og artikel 175, stk. 3,

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,

efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter,

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (2),

under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget (3),

efter den almindelige lovgivningsprocedure, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Covid-19-pandemien er et stort
  symmetrisk
  chok for den globale økonomi og Unionens økonomi
  , som har en stor asymmetrisk social og økonomisk indvirkning i alle medlemsstater og regioner
  . Som følge af de nødvendige inddæmningsforanstaltninger er den økonomiske aktivitet i EU faldet betydeligt.
  Ifølge Kommissionens europæiske økonomiske prognose fra sommeren 2020
  forventes faldet i EU's BNP i 2020 at ligge på omkring
  8,3 %,
  hvilket er
  mere end Kommissionens europæiske økonomiske prognose fra foråret 2020 og
  langt mere end under finanskrisen i 2009
  , idet faldet i visse sektorer vil være endnu større
  . Udbruddet af pandemien har gjort det klart, at de globale forsyningskæder er indbyrdes forbundne, og har blotlagt visse sårbarheder såsom de strategiske industriers overdrevne afhængighed af ikkediversificerede eksterne forsyningskilder
  og en mangel på kritisk infrastruktur
  . Disse sårbarheder skal afhjælpes,
  navnlig for små og mellemstore virksomheder, herunder mikrovirksomheder,
  for at EU kan styrke sit katastrofeberedskab og hele økonomiens robusthed, herunder gennem digitaliseringen af økonomien, og samtidig bevare sin åbenhed over for konkurrence og handel i overensstemmelse med sine regler. Investeringsaktiviteten forventes at være faldet betydeligt. Selv før pandemien, hvor der ganske vist kunne konstateres en stigning i investeringskvoterne i Unionen, var niveauet fortsat lavere, end man kunne forvente i en periode med kraftigt opsving, og det var ikke tilstrækkeligt til at opveje flere års underinvestering efter 2009-krisen. Endnu vigtigere er det, at de aktuelle investeringsniveauer og fremskrivninger heraf ikke kan dække Unionens behov for strukturelle investeringer, der kan genskabe og opretholde vækst på lang sigt i lyset af den teknologiske udvikling og den globale konkurrenceevne, herunder på områderne innovation, færdigheder, infrastruktur og små og mellemstore virksomheder (SMV'er), og i betragtning af nødvendigheden af at tackle vigtige samfundsmæssige udfordringer såsom bæredygtighed og befolkningsaldring. For at opfylde Unionens politiske mål
  , herunder Kommissionens meddelelse af 11. december 2019 om den europæiske grønne pagt, af 14. januar 2020 om investeringsplanen for et bæredygtigt Europa, af 10. marts 2020 om en ny industristrategi for Europa og af 10. marts 2020 om en SMV-strategi for et bæredygtigt og digitalt Europa,
  og støtte en hurtig,
  bæredygtig,
  inklusiv
  , varig
  og sund økonomisk genopretning er det derfor nødvendigt at bidrage til at afhjælpe markedssvigt og suboptimale investeringsforhold og reducere det investeringsunderskud, der er i bestemte sektorer. |
| --- | --- |

(1)

Covid-19-pandemien er et stort
  symmetrisk
  chok for den globale økonomi og Unionens økonomi
  , som har en stor asymmetrisk social og økonomisk indvirkning i alle medlemsstater og regioner
  . Som følge af de nødvendige inddæmningsforanstaltninger er den økonomiske aktivitet i EU faldet betydeligt.
  Ifølge Kommissionens europæiske økonomiske prognose fra sommeren 2020
  forventes faldet i EU's BNP i 2020 at ligge på omkring
  8,3 %,
  hvilket er
  mere end Kommissionens europæiske økonomiske prognose fra foråret 2020 og
  langt mere end under finanskrisen i 2009
  , idet faldet i visse sektorer vil være endnu større
  . Udbruddet af pandemien har gjort det klart, at de globale forsyningskæder er indbyrdes forbundne, og har blotlagt visse sårbarheder såsom de strategiske industriers overdrevne afhængighed af ikkediversificerede eksterne forsyningskilder
  og en mangel på kritisk infrastruktur
  . Disse sårbarheder skal afhjælpes,
  navnlig for små og mellemstore virksomheder, herunder mikrovirksomheder,
  for at EU kan styrke sit katastrofeberedskab og hele økonomiens robusthed, herunder gennem digitaliseringen af økonomien, og samtidig bevare sin åbenhed over for konkurrence og handel i overensstemmelse med sine regler. Investeringsaktiviteten forventes at være faldet betydeligt. Selv før pandemien, hvor der ganske vist kunne konstateres en stigning i investeringskvoterne i Unionen, var niveauet fortsat lavere, end man kunne forvente i en periode med kraftigt opsving, og det var ikke tilstrækkeligt til at opveje flere års underinvestering efter 2009-krisen. Endnu vigtigere er det, at de aktuelle investeringsniveauer og fremskrivninger heraf ikke kan dække Unionens behov for strukturelle investeringer, der kan genskabe og opretholde vækst på lang sigt i lyset af den teknologiske udvikling og den globale konkurrenceevne, herunder på områderne innovation, færdigheder, infrastruktur og små og mellemstore virksomheder (SMV'er), og i betragtning af nødvendigheden af at tackle vigtige samfundsmæssige udfordringer såsom bæredygtighed og befolkningsaldring. For at opfylde Unionens politiske mål
  , herunder Kommissionens meddelelse af 11. december 2019 om den europæiske grønne pagt, af 14. januar 2020 om investeringsplanen for et bæredygtigt Europa, af 10. marts 2020 om en ny industristrategi for Europa og af 10. marts 2020 om en SMV-strategi for et bæredygtigt og digitalt Europa,
  og støtte en hurtig,
  bæredygtig,
  inklusiv
  , varig
  og sund økonomisk genopretning er det derfor nødvendigt at bidrage til at afhjælpe markedssvigt og suboptimale investeringsforhold og reducere det investeringsunderskud, der er i bestemte sektorer.

| (2) | Diverse evalueringer har understreget, at de mange forskellige finansielle instrumenter, der blev oprettet under den flerårige finansielle ramme for 2014-2020, har medført visse overlapninger med hensyn til deres anvendelsesområde. Mangfoldigheden af instrumenter har også skabt vanskeligheder for formidlerne og de endelige modtagere, som har skullet opfylde mange forskelligartede støtteberettigelses- og rapporteringsregler. Manglen på indbyrdes kompatible regler har desuden gjort det vanskeligt at kombinere midler fra forskellige EU-fonde, skønt en sådan kombination ville have været gavnlig for projekter med behov for forskellige former for finansiering. Der bør derfor oprettes én enkelt fond, InvestEU-Fonden, som bygger på erfaringerne med Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer (EFSI), der blev oprettet under investeringsplanen for Europa. Den nye fond skal sikre en mere effektiv støtte til de endelige modtagere ved at integrere og forenkle den finansiering, der tilbydes, under en enkelt budgetgarantiordning. Dette vil give Unionens støtte større gennemslagskraft og samtidig reducere de omkostninger, der skal dækkes af EU-budgettet. |
| --- | --- |

(2)

Diverse evalueringer har understreget, at de mange forskellige finansielle instrumenter, der blev oprettet under den flerårige finansielle ramme for 2014-2020, har medført visse overlapninger med hensyn til deres anvendelsesområde. Mangfoldigheden af instrumenter har også skabt vanskeligheder for formidlerne og de endelige modtagere, som har skullet opfylde mange forskelligartede støtteberettigelses- og rapporteringsregler. Manglen på indbyrdes kompatible regler har desuden gjort det vanskeligt at kombinere midler fra forskellige EU-fonde, skønt en sådan kombination ville have været gavnlig for projekter med behov for forskellige former for finansiering. Der bør derfor oprettes én enkelt fond, InvestEU-Fonden, som bygger på erfaringerne med Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer (EFSI), der blev oprettet under investeringsplanen for Europa. Den nye fond skal sikre en mere effektiv støtte til de endelige modtagere ved at integrere og forenkle den finansiering, der tilbydes, under en enkelt budgetgarantiordning. Dette vil give Unionens støtte større gennemslagskraft og samtidig reducere de omkostninger, der skal dækkes af EU-budgettet.

| (3) | I de senere år har Unionen vedtaget en række ambitiøse strategier
  og tekster
  for at fuldføre det indre marked og fremme bæredygtig og inklusiv vækst og beskæftigelse, bl.a. »Europa 2020 — En strategi for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst« af 3. marts 2010, »Handlingsplan for etablering af en kapitalmarkedsunion« af 30. september 2015, »En ny europæisk kulturdagsorden« af 22. maj 2018,
  »Handlingsplan for digital uddannelse 2021-2027«,
  »Ren energi til alle europæere« af 30. november 2016, »Kredsløbet lukkes — en EU-handlingsplan for den cirkulære økonomi« af 2. december 2015, »En europæisk strategi for lavemissionsmobilitet« af 20. juli 2016, »En europæisk forsvarshandlingsplan« af 30. november 2016, »Oprettelse af Den Europæiske Forsvarsfond« af 7. juni 2017, »En rumstrategi for Europa« af 26. oktober 2016, »Interinstitutionel proklamation om den europæiske søjle for sociale rettigheder af 13. december 2017«,
  den langsigtede strategi frem mod 2050 med titlen »En ren planet for alle« af 28. november 2018,
  »En europæisk grøn pagt« af 11. december 2019, »Investeringsplan for den europæiske grønne pagt« af 14. januar 2020, »Et stærkt, socialt Europa for retfærdig omstilling« af 14. januar 2020, strategien »Europas digitale fremtid i støbeskeen«, »En europæisk strategi for data« og meddelelsen om kunstig intelligens af 19. februar 2020,
  [forordningen om rammerne for at opnå klimaneutralitet og om ændring af forordning (EU) 2018/1999 (»den europæiske klimalov«)],
  »En ny industristrategi for Europa« af 10. marts 2020, »En SMV-strategi for et bæredygtigt og digitalt Europa« af 10. marts 2020
  , EU's biodiversitetsstrategi for 2030 af 20. maj 2020, forordning (EU) 2020/852 af 18. juni 2020 om fastlæggelse af en ramme til fremme af bæredygtige investeringer og om ændring af forordning (EU) 2019/2088, strategien for integration af energisystemerne og brintstrategien af 8. juli 2020.
  InvestEU-Fonden bør udnytte og øge synergierne mellem disse gensidigt forstærkende strategier ved at yde støtte til investeringer og adgang til finansiering. |
| --- | --- |

(3)

I de senere år har Unionen vedtaget en række ambitiøse strategier
  og tekster
  for at fuldføre det indre marked og fremme bæredygtig og inklusiv vækst og beskæftigelse, bl.a. »Europa 2020 — En strategi for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst« af 3. marts 2010, »Handlingsplan for etablering af en kapitalmarkedsunion« af 30. september 2015, »En ny europæisk kulturdagsorden« af 22. maj 2018,
  »Handlingsplan for digital uddannelse 2021-2027«,
  »Ren energi til alle europæere« af 30. november 2016, »Kredsløbet lukkes — en EU-handlingsplan for den cirkulære økonomi« af 2. december 2015, »En europæisk strategi for lavemissionsmobilitet« af 20. juli 2016, »En europæisk forsvarshandlingsplan« af 30. november 2016, »Oprettelse af Den Europæiske Forsvarsfond« af 7. juni 2017, »En rumstrategi for Europa« af 26. oktober 2016, »Interinstitutionel proklamation om den europæiske søjle for sociale rettigheder af 13. december 2017«,
  den langsigtede strategi frem mod 2050 med titlen »En ren planet for alle« af 28. november 2018,
  »En europæisk grøn pagt« af 11. december 2019, »Investeringsplan for den europæiske grønne pagt« af 14. januar 2020, »Et stærkt, socialt Europa for retfærdig omstilling« af 14. januar 2020, strategien »Europas digitale fremtid i støbeskeen«, »En europæisk strategi for data« og meddelelsen om kunstig intelligens af 19. februar 2020,
  [forordningen om rammerne for at opnå klimaneutralitet og om ændring af forordning (EU) 2018/1999 (»den europæiske klimalov«)],
  »En ny industristrategi for Europa« af 10. marts 2020, »En SMV-strategi for et bæredygtigt og digitalt Europa« af 10. marts 2020
  , EU's biodiversitetsstrategi for 2030 af 20. maj 2020, forordning (EU) 2020/852 af 18. juni 2020 om fastlæggelse af en ramme til fremme af bæredygtige investeringer og om ændring af forordning (EU) 2019/2088, strategien for integration af energisystemerne og brintstrategien af 8. juli 2020.
  InvestEU-Fonden bør udnytte og øge synergierne mellem disse gensidigt forstærkende strategier ved at yde støtte til investeringer og adgang til finansiering.

| (4) | På EU-plan tjener det europæiske semester for samordning af de økonomiske politikker til at udpege nationale reformprioriteter og følge gennemførelsen heraf. Medlemsstaterne udvikler — i samarbejde med lokale og regionale myndigheder, hvor det er hensigtsmæssigt — deres egne nationale flerårige investeringsstrategier til støtte for disse reformprioriteter. Disse strategier bør fremlægges sammen med de årlige nationale reformprogrammer og bør opridse og samordne de prioriterede investeringsprojekter, som vil blive støttet af medlemsstaten og/eller Unionen. De bør også sikre, at EU-midlerne anvendes på en sammenhængende måde, så der skabes størst mulig merværdi af den finansielle bistand, der ydes af bl.a. de europæiske struktur- og investeringsfonde, genopretnings- og resiliensfaciliteten og InvestEU-programmet. |
| --- | --- |

(4)

På EU-plan tjener det europæiske semester for samordning af de økonomiske politikker til at udpege nationale reformprioriteter og følge gennemførelsen heraf. Medlemsstaterne udvikler — i samarbejde med lokale og regionale myndigheder, hvor det er hensigtsmæssigt — deres egne nationale flerårige investeringsstrategier til støtte for disse reformprioriteter. Disse strategier bør fremlægges sammen med de årlige nationale reformprogrammer og bør opridse og samordne de prioriterede investeringsprojekter, som vil blive støttet af medlemsstaten og/eller Unionen. De bør også sikre, at EU-midlerne anvendes på en sammenhængende måde, så der skabes størst mulig merværdi af den finansielle bistand, der ydes af bl.a. de europæiske struktur- og investeringsfonde, genopretnings- og resiliensfaciliteten og InvestEU-programmet.

| (5) | InvestEU-Fonden bør medvirke til at øge Unionens konkurrenceevne og socioøkonomiske konvergens og samhørighed, bl.a. inden for innovation og digitalisering, og bidrage til effektiv ressourceudnyttelse i overensstemmelse med den cirkulære økonomi, til bæredygtighed og inklusion i Unionens økonomiske vækst og til social modstandsdygtighed og integration af Unionens kapitalmarkeder, herunder gennem løsninger, der afhjælper fragmenteringen af Unionens kapitalmarkeder, og som diversificerer finansieringskilderne for virksomheder i Unionen. Med henblik herpå bør den støtte teknisk og økonomisk levedygtige projekter ved at skabe en ramme for anvendelse af gælds-, risikostyrings- og egenkapital
  - og kvasiegenkapital
  instrumenter
  (såsom hybridgæld, efterstillet gæld eller konvertibel egenkapital)
  , som understøttes af en garanti fra EU-budgettet og finansielle bidrag fra gennemførelsespartnere. InvestEU-Fonden bør være efterspørgselsbaseret, men samtidig bør den fokusere på at skabe strategiske, langsigtede fordele i forbindelse med de af Unionens politiske hovedområder, som ellers ikke ville blive finansieret eller ville blive utilstrækkeligt finansieret, og dermed bidrage til at opfylde Unionens politiske mål. Støtte inden for rammerne af InvestEU-Fonden bør dække en bred vifte af sektorer og regioner, idet overdreven sektoriel og geografisk koncentration bør undgås, og adgangen til støtte bør lettes for projekter, der omfatter partnerenheder
  og projekter, som fremmer udviklingen af netværk, klynger og digitale innovationsknudepunkter
  i ▌regioner i Unionen. |
| --- | --- |

(5)

InvestEU-Fonden bør medvirke til at øge Unionens konkurrenceevne og socioøkonomiske konvergens og samhørighed, bl.a. inden for innovation og digitalisering, og bidrage til effektiv ressourceudnyttelse i overensstemmelse med den cirkulære økonomi, til bæredygtighed og inklusion i Unionens økonomiske vækst og til social modstandsdygtighed og integration af Unionens kapitalmarkeder, herunder gennem løsninger, der afhjælper fragmenteringen af Unionens kapitalmarkeder, og som diversificerer finansieringskilderne for virksomheder i Unionen. Med henblik herpå bør den støtte teknisk og økonomisk levedygtige projekter ved at skabe en ramme for anvendelse af gælds-, risikostyrings- og egenkapital
  - og kvasiegenkapital
  instrumenter
  (såsom hybridgæld, efterstillet gæld eller konvertibel egenkapital)
  , som understøttes af en garanti fra EU-budgettet og finansielle bidrag fra gennemførelsespartnere. InvestEU-Fonden bør være efterspørgselsbaseret, men samtidig bør den fokusere på at skabe strategiske, langsigtede fordele i forbindelse med de af Unionens politiske hovedområder, som ellers ikke ville blive finansieret eller ville blive utilstrækkeligt finansieret, og dermed bidrage til at opfylde Unionens politiske mål. Støtte inden for rammerne af InvestEU-Fonden bør dække en bred vifte af sektorer og regioner, idet overdreven sektoriel og geografisk koncentration bør undgås, og adgangen til støtte bør lettes for projekter, der omfatter partnerenheder
  og projekter, som fremmer udviklingen af netværk, klynger og digitale innovationsknudepunkter
  i ▌regioner i Unionen.

| (6) | De kulturelle og kreative sektorer er centrale og hurtigt voksende sektorer i Unionen,
  der kan spille en vigtig rolle for at sikre en bæredygtig genopretning,
  og de skaber både økonomisk og kulturel værdi fra intellektuel ejendomsret og individuel kreativitet. De restriktioner for socialt samvær
  og tilrettelæggelse af de arrangementer
  , der blev indført i 
  starten
  af covid-19-krisen,
  udvikler sig
  imidlertid
  fortsat og
  har haft en betydelig negativ økonomisk indvirkning på disse sektorer
  og dem, der arbejder i dem, med potentielle langsigtede strukturelle skader for så vidt angår adgangen til den garantifacilitet for de kulturelle og kreative sektorer, der er oprettet i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1295/2013
   (4)

  , eller komplekse finansielle instrumenter
  . Den immaterielle karakter af aktiverne i disse sektorer begrænser desuden muligheden for, at SMV'er og organisationer inden for disse sektorer kan få adgang til privat finansiering, som er afgørende for at kunne investere, opskalere og konkurrere på internationalt plan. InvestEU-programmet bør fortsat lette adgangen til finansiering for SMV'er og organisationer fra de kulturelle og kreative sektorer. Idet de kulturelle og kreative sektorer samt den audiovisuelle sektor og mediesektoren er vigtige for vores kulturelle mangfoldighed og
  for at opbygge demokratiske og sammenhængende samfund
  i den digitale tidsalder og er en grundlæggende del af vores suverænitet og selvstændighed, vil strategiske investeringer i audiovisuelt indhold, medieindhold og teknologier på det audiovisuelle område og medieområdet få betydning for
  sektorernes konkurrenceevne og deres
  evne til på lang sigt at kunne producere og distribuere indhold
  af høj kvalitet
  til et bredt publikum på tværs af nationale grænser
  under hensyntagen til pluralisme og ytringsfrihed
  . |
| --- | --- |

(6)

De kulturelle og kreative sektorer er centrale og hurtigt voksende sektorer i Unionen,
  der kan spille en vigtig rolle for at sikre en bæredygtig genopretning,
  og de skaber både økonomisk og kulturel værdi fra intellektuel ejendomsret og individuel kreativitet. De restriktioner for socialt samvær
  og tilrettelæggelse af de arrangementer
  , der blev indført i 
  starten
  af covid-19-krisen,
  udvikler sig
  imidlertid
  fortsat og
  har haft en betydelig negativ økonomisk indvirkning på disse sektorer
  og dem, der arbejder i dem, med potentielle langsigtede strukturelle skader for så vidt angår adgangen til den garantifacilitet for de kulturelle og kreative sektorer, der er oprettet i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1295/2013
   (4)

  , eller komplekse finansielle instrumenter
  . Den immaterielle karakter af aktiverne i disse sektorer begrænser desuden muligheden for, at SMV'er og organisationer inden for disse sektorer kan få adgang til privat finansiering, som er afgørende for at kunne investere, opskalere og konkurrere på internationalt plan. InvestEU-programmet bør fortsat lette adgangen til finansiering for SMV'er og organisationer fra de kulturelle og kreative sektorer. Idet de kulturelle og kreative sektorer samt den audiovisuelle sektor og mediesektoren er vigtige for vores kulturelle mangfoldighed og
  for at opbygge demokratiske og sammenhængende samfund
  i den digitale tidsalder og er en grundlæggende del af vores suverænitet og selvstændighed, vil strategiske investeringer i audiovisuelt indhold, medieindhold og teknologier på det audiovisuelle område og medieområdet få betydning for
  sektorernes konkurrenceevne og deres
  evne til på lang sigt at kunne producere og distribuere indhold
  af høj kvalitet
  til et bredt publikum på tværs af nationale grænser
  under hensyntagen til pluralisme og ytringsfrihed
  .

| (7) | InvestEU-Fonden bør støtte investeringer i materielle og immaterielle aktiver, herunder kulturarv, med henblik på at fremme bæredygtig og inklusiv vækst, investeringer og beskæftigelse for således at bidrage til øget velfærd, en mere ligelig indkomstfordeling og en højere grad af økonomisk, social og territorial samhørighed i Unionen. InvestEU-finansierede projekter bør opfylde Unionens miljømæssige og sociale standarder, herunder for arbejdstagerrettigheder. Interventioner gennem InvestEU-Fonden bør supplere den EU-støtte, der ydes gennem tilskud. |
| --- | --- |

(7)

InvestEU-Fonden bør støtte investeringer i materielle og immaterielle aktiver, herunder kulturarv, med henblik på at fremme bæredygtig og inklusiv vækst, investeringer og beskæftigelse for således at bidrage til øget velfærd, en mere ligelig indkomstfordeling og en højere grad af økonomisk, social og territorial samhørighed i Unionen. InvestEU-finansierede projekter bør opfylde Unionens miljømæssige og sociale standarder, herunder for arbejdstagerrettigheder. Interventioner gennem InvestEU-Fonden bør supplere den EU-støtte, der ydes gennem tilskud.

| (8) | Unionen har tilsluttet sig målene i FN's 2030-dagsorden for bæredygtig udvikling (»2030-dagsordenen«), FN's mål for bæredygtig udvikling og Parisaftalen, som blev vedtaget inden for rammerne af De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer (5) ("Parisaftalen om klimaændringer), samt Sendairammen for katastrofeforebyggelse 2015-2030. For at opfylde disse mål samt de mål, der er fastsat i Unionens miljøpolitikker, bør indsatsen for at sikre en bæredygtig udvikling intensiveres. Derfor bør principperne for bæredygtig udvikling indtage en fremtrædende plads i udformningen af InvestEU-Fonden. |
| --- | --- |

(8)

Unionen har tilsluttet sig målene i FN's 2030-dagsorden for bæredygtig udvikling (»2030-dagsordenen«), FN's mål for bæredygtig udvikling og Parisaftalen, som blev vedtaget inden for rammerne af De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer (5) ("Parisaftalen om klimaændringer), samt Sendairammen for katastrofeforebyggelse 2015-2030. For at opfylde disse mål samt de mål, der er fastsat i Unionens miljøpolitikker, bør indsatsen for at sikre en bæredygtig udvikling intensiveres. Derfor bør principperne for bæredygtig udvikling indtage en fremtrædende plads i udformningen af InvestEU-Fonden.

| (9) | InvestEU-programmet bør bidrage til at opbygge et bæredygtigt finansieringssystem i Unionen, som kan hjælpe med at omlægge privat kapital til bæredygtige investeringer i overensstemmelse med målene i Kommissionens meddelelse af 8. marts 2018, »Handlingsplan for finansiering af bæredygtig vækst«,
  af 10. marts 2020 om en ny industristrategi for Europa, af 10. marts 2020 om en SMV-strategi for et bæredygtigt og digitalt Europa og
  ▌af 14. januar 2020 om investeringsplanen for et bæredygtigt Europa. |
| --- | --- |

(9)

InvestEU-programmet bør bidrage til at opbygge et bæredygtigt finansieringssystem i Unionen, som kan hjælpe med at omlægge privat kapital til bæredygtige investeringer i overensstemmelse med målene i Kommissionens meddelelse af 8. marts 2018, »Handlingsplan for finansiering af bæredygtig vækst«,
  af 10. marts 2020 om en ny industristrategi for Europa, af 10. marts 2020 om en SMV-strategi for et bæredygtigt og digitalt Europa og
  ▌af 14. januar 2020 om investeringsplanen for et bæredygtigt Europa.

| (10) | For at afspejle betydningen af at bekæmpe klimaændringer i overensstemmelse med Unionens forpligtelser til at gennemføre Parisaftalen om klimaændringer og målene for bæredygtig udvikling vil InvestEU-programmet bidrage til at integrere klimatiltag og til at nå det overordnede mål om, at mindst
  30 %
  af udgifterne i EU-budgettet bidrager til klimamålene. Foranstaltninger inden for rammerne af InvestEU-programmet forventes at bidrage med
  mindst
  30 % af InvestEU-programmets samlede finansieringsramme til klimamål. Relevante foranstaltninger vil blive udpeget under forberedelsen og gennemførelsen af InvestEU-programmet og revurderet som led i de relevante evaluerings- og revisionsprocesser. |
| --- | --- |

(10)

For at afspejle betydningen af at bekæmpe klimaændringer i overensstemmelse med Unionens forpligtelser til at gennemføre Parisaftalen om klimaændringer og målene for bæredygtig udvikling vil InvestEU-programmet bidrage til at integrere klimatiltag og til at nå det overordnede mål om, at mindst
  30 %
  af udgifterne i EU-budgettet bidrager til klimamålene. Foranstaltninger inden for rammerne af InvestEU-programmet forventes at bidrage med
  mindst
  30 % af InvestEU-programmets samlede finansieringsramme til klimamål. Relevante foranstaltninger vil blive udpeget under forberedelsen og gennemførelsen af InvestEU-programmet og revurderet som led i de relevante evaluerings- og revisionsprocesser.

| (11) | InvestEU-Fondens bidrag til opfyldelsen af klimamålene vil blive kortlagt ved hjælp af et EU-system til klimasporing, der skal udvikles af Kommissionen i samarbejde med potentielle gennemførelsespartnere, som på behørig vis anvender de kriterier, der er fastsat i [forordning om oprettelse af en ramme til fremme af bæredygtige investeringer (6)], til bestemmelse af, hvorvidt en økonomisk aktivitet er miljømæssigt bæredygtig. InvestEU-programmet bør også bidrage til gennemførelsen af andre dimensioner af målene for bæredygtig udvikling. |
| --- | --- |

(11)

InvestEU-Fondens bidrag til opfyldelsen af klimamålene vil blive kortlagt ved hjælp af et EU-system til klimasporing, der skal udvikles af Kommissionen i samarbejde med potentielle gennemførelsespartnere, som på behørig vis anvender de kriterier, der er fastsat i [forordning om oprettelse af en ramme til fremme af bæredygtige investeringer (6)], til bestemmelse af, hvorvidt en økonomisk aktivitet er miljømæssigt bæredygtig. InvestEU-programmet bør også bidrage til gennemførelsen af andre dimensioner af målene for bæredygtig udvikling.

| (12) | Ifølge Det Verdensøkonomiske Forums Global Risks Report fra 2018 er halvdelen af de ti største risici, som truer verdensøkonomien, relateret til miljø. Disse risici omfatter forurening af luft, jord, indre vandveje og have, ekstreme vejrforhold, tab af biodiversitet og mislykkede tiltag til modvirkning af og tilpasning til klimaændringer. Miljøprincipperne er dybt forankret i traktaterne og mange af Unionens politikker. Derfor er det vigtigt at fremme integrationen af miljømål i de foranstaltninger, der gennemføres inden for rammerne af InvestEU-Fonden. Miljøbeskyttelse og den dermed forbundne risikoforebyggelse og -håndtering bør tages i betragtning ved forberedelsen og gennemførelsen af investeringer. Unionen bør også spore sine udgifter relateret til biodiversitet og bekæmpelse af luftforurening med henblik på at opfylde rapporteringskravene under konventionen om den biologiske mangfoldighed (7) og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2016/2284 (8). Investeringer, der er øremærket til at nå målene for miljømæssig bæredygtighed, bør derfor spores ved hjælp af fælles metoder, der stemmer overens med dem, der udvikles under EU-programmer vedrørende forvaltning af klima, biodiversitet og luftforurening for at gøre det muligt at vurdere investeringernes individuelle og kombinerede indvirkning på de centrale komponenter af naturkapitalen, herunder luft, vand, jord og biodiversitet. |
| --- | --- |

(12)

Ifølge Det Verdensøkonomiske Forums Global Risks Report fra 2018 er halvdelen af de ti største risici, som truer verdensøkonomien, relateret til miljø. Disse risici omfatter forurening af luft, jord, indre vandveje og have, ekstreme vejrforhold, tab af biodiversitet og mislykkede tiltag til modvirkning af og tilpasning til klimaændringer. Miljøprincipperne er dybt forankret i traktaterne og mange af Unionens politikker. Derfor er det vigtigt at fremme integrationen af miljømål i de foranstaltninger, der gennemføres inden for rammerne af InvestEU-Fonden. Miljøbeskyttelse og den dermed forbundne risikoforebyggelse og -håndtering bør tages i betragtning ved forberedelsen og gennemførelsen af investeringer. Unionen bør også spore sine udgifter relateret til biodiversitet og bekæmpelse af luftforurening med henblik på at opfylde rapporteringskravene under konventionen om den biologiske mangfoldighed (7) og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2016/2284 (8). Investeringer, der er øremærket til at nå målene for miljømæssig bæredygtighed, bør derfor spores ved hjælp af fælles metoder, der stemmer overens med dem, der udvikles under EU-programmer vedrørende forvaltning af klima, biodiversitet og luftforurening for at gøre det muligt at vurdere investeringernes individuelle og kombinerede indvirkning på de centrale komponenter af naturkapitalen, herunder luft, vand, jord og biodiversitet.

| (13) | Investeringsprojekter, der modtager omfattende EU-støtte, særligt inden for infrastruktur, bør screenes af gennemførelsespartneren for at fastslå, om de har miljømæssige, klimarelaterede eller sociale virkninger. Investeringsprojekter med sådanne virkninger bør være underlagt bæredygtighedskontrol i overensstemmelse med retningslinjer, som bør udvikles af Kommissionen i tæt samarbejde med potentielle gennemførelsespartnere inden for rammerne af InvestEU-programmet. I retningslinjerne bør der gøres passende brug af de kriterier, der er fastlagt i [forordning om oprettelse af en ramme til fremme af bæredygtige investeringer] til bestemmelse af, hvorvidt en økonomisk aktivitet er miljømæssigt bæredygtig og i overensstemmelse med den vejledning, der udarbejdes for andre EU-programmer. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet bør disse retningslinjer indeholde passende bestemmelser til at undgå unødige administrative byrder, og projekter under en vis størrelse, som skal fastsættes i vejledningen, bør være undtaget fra bæredygtighedskontrollen. Hvis gennemførelsespartneren konkluderer, at der ikke skal foretages en bæredygtighedskontrol, bør denne begrunde det over for det investeringsudvalg, der er nedsat i forbindelse med InvestEU-Fonden. Foranstaltninger, der er uforenelige med opfyldelsen af klimamålene, bør ikke være støtteberettigede i henhold til denne forordning. |
| --- | --- |

(13)

Investeringsprojekter, der modtager omfattende EU-støtte, særligt inden for infrastruktur, bør screenes af gennemførelsespartneren for at fastslå, om de har miljømæssige, klimarelaterede eller sociale virkninger. Investeringsprojekter med sådanne virkninger bør være underlagt bæredygtighedskontrol i overensstemmelse med retningslinjer, som bør udvikles af Kommissionen i tæt samarbejde med potentielle gennemførelsespartnere inden for rammerne af InvestEU-programmet. I retningslinjerne bør der gøres passende brug af de kriterier, der er fastlagt i [forordning om oprettelse af en ramme til fremme af bæredygtige investeringer] til bestemmelse af, hvorvidt en økonomisk aktivitet er miljømæssigt bæredygtig og i overensstemmelse med den vejledning, der udarbejdes for andre EU-programmer. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet bør disse retningslinjer indeholde passende bestemmelser til at undgå unødige administrative byrder, og projekter under en vis størrelse, som skal fastsættes i vejledningen, bør være undtaget fra bæredygtighedskontrollen. Hvis gennemførelsespartneren konkluderer, at der ikke skal foretages en bæredygtighedskontrol, bør denne begrunde det over for det investeringsudvalg, der er nedsat i forbindelse med InvestEU-Fonden. Foranstaltninger, der er uforenelige med opfyldelsen af klimamålene, bør ikke være støtteberettigede i henhold til denne forordning.

| (14) | De lave niveauer for investering i infrastruktur i Unionen under den tidligere finanskrise og den nuværende covid-19-krise har undergravet Unionens evne til at fremme bæredygtig vækst,
  bestræbelser på at opnå klimaneutralitet,
  konkurrenceevne,
  opadgående
  konvergens
  i levevilkårene i Unionen og jobskabelse
  . Som følge heraf er der risiko for, at
  forskellene og ulighederne i og mellem medlemsstaterne vokser
  , og at udviklingen i regionerne påvirkes på længere sigt
  , hvilket har indvirkning på Unionens konvergens og samhørighed, hvad der især er synligt i forbindelse med digital infrastruktur
  .
  Det er vigtigt at støtte hurtige og ultrahurtige bredbåndsforbindelser i alle landdistrikter og byområder i Unionen, yde støtte til digitale nystartede virksomheder og innovative SMV'er for at gøre dem bedre til at konkurrere og opskalere og fremskynde den digitale omstilling af hele økonomien for at øge den langsigtede konkurrenceevne og robustheden for hele Unionens økonomi.
  Det er afgørende at foretage betydelige investeringer i europæisk infrastruktur, navnlig i forbindelse med sammenkobling og energieffektivitet samt etablering af et fælles europæisk transportområde, for at opfylde Unionens bæredygtighedsmål, herunder Unionens forpligtelser med hensyn til målene for bæredygtig udvikling og klima-og miljømålene for 2030. Derfor bør støtten under InvestEU-Fonden være rettet mod investeringer i transport- og energiinfrastruktur, herunder energieffektivitet, vedvarende energikilder og andre sikre og bæredygtige lavemissionsenergikilder, miljø- og klimainfrastruktur samt maritim og digital infrastruktur. InvestEU-programmet bør prioritere områder, der ikke modtager tilstrækkelige investeringer, og hvor der er behov for yderligere investeringer. For at sikre, at EU-finansieringsstøtten får størst mulig indvirkning og skaber størst mulig merværdi, bør der arbejdes for en strømlinet investeringsproces, som synliggør projektpipelinen og maksimerer synergierne på tværs af relevante EU-programmer på blandt andet transport- og energiområdet og på det digitale område. Med tanke på sikkerhedstruslerne bør investeringsprojekter, der modtager EU-støtte, omfatte infrastrukturernes modstandsdygtighed, herunder deres vedligeholdelse og sikkerhed, og tage hensyn til principperne om beskyttelse af borgerne i det offentlige rum. Dette bør være et supplement til andre EU-fondes indsats, f.eks. Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, som yder støtte til sikkerhedselementerne i forbindelse med investeringer i det offentlige rum, transport, energi og anden kritisk infrastruktur. |
| --- | --- |

(14)

De lave niveauer for investering i infrastruktur i Unionen under den tidligere finanskrise og den nuværende covid-19-krise har undergravet Unionens evne til at fremme bæredygtig vækst,
  bestræbelser på at opnå klimaneutralitet,
  konkurrenceevne,
  opadgående
  konvergens
  i levevilkårene i Unionen og jobskabelse
  . Som følge heraf er der risiko for, at
  forskellene og ulighederne i og mellem medlemsstaterne vokser
  , og at udviklingen i regionerne påvirkes på længere sigt
  , hvilket har indvirkning på Unionens konvergens og samhørighed, hvad der især er synligt i forbindelse med digital infrastruktur
  .
  Det er vigtigt at støtte hurtige og ultrahurtige bredbåndsforbindelser i alle landdistrikter og byområder i Unionen, yde støtte til digitale nystartede virksomheder og innovative SMV'er for at gøre dem bedre til at konkurrere og opskalere og fremskynde den digitale omstilling af hele økonomien for at øge den langsigtede konkurrenceevne og robustheden for hele Unionens økonomi.
  Det er afgørende at foretage betydelige investeringer i europæisk infrastruktur, navnlig i forbindelse med sammenkobling og energieffektivitet samt etablering af et fælles europæisk transportområde, for at opfylde Unionens bæredygtighedsmål, herunder Unionens forpligtelser med hensyn til målene for bæredygtig udvikling og klima-og miljømålene for 2030. Derfor bør støtten under InvestEU-Fonden være rettet mod investeringer i transport- og energiinfrastruktur, herunder energieffektivitet, vedvarende energikilder og andre sikre og bæredygtige lavemissionsenergikilder, miljø- og klimainfrastruktur samt maritim og digital infrastruktur. InvestEU-programmet bør prioritere områder, der ikke modtager tilstrækkelige investeringer, og hvor der er behov for yderligere investeringer. For at sikre, at EU-finansieringsstøtten får størst mulig indvirkning og skaber størst mulig merværdi, bør der arbejdes for en strømlinet investeringsproces, som synliggør projektpipelinen og maksimerer synergierne på tværs af relevante EU-programmer på blandt andet transport- og energiområdet og på det digitale område. Med tanke på sikkerhedstruslerne bør investeringsprojekter, der modtager EU-støtte, omfatte infrastrukturernes modstandsdygtighed, herunder deres vedligeholdelse og sikkerhed, og tage hensyn til principperne om beskyttelse af borgerne i det offentlige rum. Dette bør være et supplement til andre EU-fondes indsats, f.eks. Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, som yder støtte til sikkerhedselementerne i forbindelse med investeringer i det offentlige rum, transport, energi og anden kritisk infrastruktur.

| (15) | InvestEU-programmet bør, hvor det er hensigtsmæssigt, bidrage til målene i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/2001 (9) og forvaltningsforordningen (10) samt fremme energieffektivitet i forbindelse med investeringsbeslutninger. |
| --- | --- |

(15)

InvestEU-programmet bør, hvor det er hensigtsmæssigt, bidrage til målene i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/2001 (9) og forvaltningsforordningen (10) samt fremme energieffektivitet i forbindelse med investeringsbeslutninger.

| (16) | Reel multimodalitet giver mulighed for at skabe et effektivt og miljøvenligt transportnet, som udnytter det maksimale potentiale i alle transportformer og skaber synergi mellem dem. InvestEU-programmet bør støtte investeringer i multimodale transportknudepunkter, som på trods af deres betydelige økonomiske og forretningsmæssige potentiale indebærer en betydelig risiko for private investorer. InvestEU-programmet bør også bidrage til udviklingen og udbredelsen af intelligente transportsystemer (ITS). InvestEU-programmet bør bidrage til en øget indsats for at udforme og anvende teknologier, der er med til at forbedre køretøjers og vejinfrastrukturers sikkerhed. |
| --- | --- |

(16)

Reel multimodalitet giver mulighed for at skabe et effektivt og miljøvenligt transportnet, som udnytter det maksimale potentiale i alle transportformer og skaber synergi mellem dem. InvestEU-programmet bør støtte investeringer i multimodale transportknudepunkter, som på trods af deres betydelige økonomiske og forretningsmæssige potentiale indebærer en betydelig risiko for private investorer. InvestEU-programmet bør også bidrage til udviklingen og udbredelsen af intelligente transportsystemer (ITS). InvestEU-programmet bør bidrage til en øget indsats for at udforme og anvende teknologier, der er med til at forbedre køretøjers og vejinfrastrukturers sikkerhed.

| (17) | InvestEU-programmet bør bidrage til Unionens politikker vedrørende have og oceaner, dels gennem udvikling af projekter og virksomheder inden for den blå økonomi, dels gennem finansieringsprincipperne for en bæredygtig blå økonomi. Dette kan omfatte tiltag inden for maritim iværksætterkultur og den maritime sektor, en innovativ og konkurrencedygtig maritim sektor samt vedvarende havenergi og en cirkulær økonomi. |
| --- | --- |

(17)

InvestEU-programmet bør bidrage til Unionens politikker vedrørende have og oceaner, dels gennem udvikling af projekter og virksomheder inden for den blå økonomi, dels gennem finansieringsprincipperne for en bæredygtig blå økonomi. Dette kan omfatte tiltag inden for maritim iværksætterkultur og den maritime sektor, en innovativ og konkurrencedygtig maritim sektor samt vedvarende havenergi og en cirkulær økonomi.

| (18) | Mens det overordnede investeringsniveau i Unionen var stigende inden covid-19-krisen, blev der stadig ikke foretaget tilstrækkelige investeringer i mere risikobetonede aktiviteter såsom forskning og innovation, og investeringsniveauet på det område ventes nu at være faldet kraftigt som følge af krisen.
  Forskning og innovation kommer til at spille en vigtig rolle med henblik på at overvinde krisen, konsolidere Unionens robusthed over for fremtidige udfordringer og skabe de teknologier, der er nødvendige for at opfylde Unionens politikker og mål. Det er derfor nødvendigt at nå målet om at investere mindst 3 % af Unionens BNP i forskning og innovation som vedtaget af medlemsstaterne som led i Europa 2020-strategien. InvestEU-Fonden bør være med til at afhjælpe utilstrækkelige investeringsniveauer ved at bidrage betydeligt til at øge offentlige og private investeringer i forskning og innovation i medlemsstaterne og derved medvirke til at nå det overordnede mål på mindst 3 % af Unionens BNP. Opfyldelsen af målet vil kræve, at medlemsstaterne og den private sektor supplerer InvestEU-Fonden med deres egne samt styrkede investeringsaktiviteter inden for forskning, udvikling og innovation for at undgå
  underinvestering i forskning og innovation
  , som
  skader Unionens industrielle og økonomiske konkurrenceevne og forringer borgernes livskvalitet. InvestEU-Fonden bør tilvejebringe passende finansielle produkter til at dække forskellige stadier af innovationscyklussen og en bredere vifte af interessenter, navnlig for at give mulighed for opskalering og kommerciel udbredelse af løsninger i Unionen, så de også kan konkurrere på verdensmarkedet, og fremme Unionens ekspertise inden for bæredygtige teknologier på globalt plan i synergi med Horisont Europa, herunder Det Europæiske Innovationsråd. I denne henseende bør de indhøstede erfaringer fra de finansielle instrumenter såsom InnovFin — EU-finansiering af innovation, der anvendes under Horisont 2020 til at lette og fremskynde adgangen til finansiering til innovative virksomheder, udgøre et stærkt grundlag for at yde denne målrettede støtte. |
| --- | --- |

(18)

Mens det overordnede investeringsniveau i Unionen var stigende inden covid-19-krisen, blev der stadig ikke foretaget tilstrækkelige investeringer i mere risikobetonede aktiviteter såsom forskning og innovation, og investeringsniveauet på det område ventes nu at være faldet kraftigt som følge af krisen.
  Forskning og innovation kommer til at spille en vigtig rolle med henblik på at overvinde krisen, konsolidere Unionens robusthed over for fremtidige udfordringer og skabe de teknologier, der er nødvendige for at opfylde Unionens politikker og mål. Det er derfor nødvendigt at nå målet om at investere mindst 3 % af Unionens BNP i forskning og innovation som vedtaget af medlemsstaterne som led i Europa 2020-strategien. InvestEU-Fonden bør være med til at afhjælpe utilstrækkelige investeringsniveauer ved at bidrage betydeligt til at øge offentlige og private investeringer i forskning og innovation i medlemsstaterne og derved medvirke til at nå det overordnede mål på mindst 3 % af Unionens BNP. Opfyldelsen af målet vil kræve, at medlemsstaterne og den private sektor supplerer InvestEU-Fonden med deres egne samt styrkede investeringsaktiviteter inden for forskning, udvikling og innovation for at undgå
  underinvestering i forskning og innovation
  , som
  skader Unionens industrielle og økonomiske konkurrenceevne og forringer borgernes livskvalitet. InvestEU-Fonden bør tilvejebringe passende finansielle produkter til at dække forskellige stadier af innovationscyklussen og en bredere vifte af interessenter, navnlig for at give mulighed for opskalering og kommerciel udbredelse af løsninger i Unionen, så de også kan konkurrere på verdensmarkedet, og fremme Unionens ekspertise inden for bæredygtige teknologier på globalt plan i synergi med Horisont Europa, herunder Det Europæiske Innovationsråd. I denne henseende bør de indhøstede erfaringer fra de finansielle instrumenter såsom InnovFin — EU-finansiering af innovation, der anvendes under Horisont 2020 til at lette og fremskynde adgangen til finansiering til innovative virksomheder, udgøre et stærkt grundlag for at yde denne målrettede støtte.

| (19) | Turismesektoren,
  herunder hotel- og restaurationsbranchen,
  som er et ▌område
  af strategisk betydning
  i Unionens økonomi,
  oplever
  en særlig alvorlig nedgang som følge af covid-19-pandemien
  og de indførte restriktioner for socialt samvær og grænselukninger
  .
  Denne nedgang er særlig skadelig for SMV'er og familievirksomheder og har skabt omfattende arbejdsløshed, der især rammer kvinder, unge, sæsonarbejdere og sårbare personer og store indtægtstab for mange virksomheder.
  InvestEU-programmet bør bidrage til at styrke sektorens
  genopretning,
  konkurrenceevne på lang sigt
  og bæredygtighed og dens værdikæder
  ved at støtte foranstaltninger, der sigter mod at fremme bæredygtig, innovativ og digital turisme
  , herunder innovative foranstaltninger til at reducere sektorens klima- og miljøaftryk i forbindelse med dens reaktion på covid-19-krisen
  .
  En bæredygtig genopretning af turismen bør bidrage til skabelsen af en lang række permanente lokale arbejdspladser af høj kvalitet, så regioner, der er stærkt afhængige af turisme, og som har særlige udfordringer i forbindelse med deres økonomiske udvikling, kan tiltrække investeringer, som ikke ville være mulige uden InvestEU's slagkraft og kapacitet til at tiltrække private investorer takket være EU-garantien og den deraf følgende crowding in-effekt. |
| --- | --- |

(19)

Turismesektoren,
  herunder hotel- og restaurationsbranchen,
  som er et ▌område
  af strategisk betydning
  i Unionens økonomi,
  oplever
  en særlig alvorlig nedgang som følge af covid-19-pandemien
  og de indførte restriktioner for socialt samvær og grænselukninger
  .
  Denne nedgang er særlig skadelig for SMV'er og familievirksomheder og har skabt omfattende arbejdsløshed, der især rammer kvinder, unge, sæsonarbejdere og sårbare personer og store indtægtstab for mange virksomheder.
  InvestEU-programmet bør bidrage til at styrke sektorens
  genopretning,
  konkurrenceevne på lang sigt
  og bæredygtighed og dens værdikæder
  ved at støtte foranstaltninger, der sigter mod at fremme bæredygtig, innovativ og digital turisme
  , herunder innovative foranstaltninger til at reducere sektorens klima- og miljøaftryk i forbindelse med dens reaktion på covid-19-krisen
  .
  En bæredygtig genopretning af turismen bør bidrage til skabelsen af en lang række permanente lokale arbejdspladser af høj kvalitet, så regioner, der er stærkt afhængige af turisme, og som har særlige udfordringer i forbindelse med deres økonomiske udvikling, kan tiltrække investeringer, som ikke ville være mulige uden InvestEU's slagkraft og kapacitet til at tiltrække private investorer takket være EU-garantien og den deraf følgende crowding in-effekt.

| (20) | Der er et presserende behov for at investere i og fremme den digitale omstilling og for at udbrede fordelene heraf til alle borgere og virksomheder i Unionen. Den solide politiske ramme for strategien for et digitalt indre marked bør nu følges op med tilsvarende ambitiøse investeringer, bl.a. inden for kunstig intelligens, i overensstemmelse med programmet for et digitalt Europa. |
| --- | --- |

(20)

Der er et presserende behov for at investere i og fremme den digitale omstilling og for at udbrede fordelene heraf til alle borgere og virksomheder i Unionen. Den solide politiske ramme for strategien for et digitalt indre marked bør nu følges op med tilsvarende ambitiøse investeringer, bl.a. inden for kunstig intelligens, i overensstemmelse med programmet for et digitalt Europa.

| (21) | SMV'er udgør over 99 % af virksomhederne i Unionen, og deres økonomiske værdi er både betydelig og afgørende. De har imidlertid vanskeligt ved at få adgang til finansiering på grund af den opfattede større risiko og mangel på sikkerhedsstillelse. Samtidig står SMV'er og socialøkonomiske virksomheder over for yderligere udfordringer, fordi de er nødt til at forblive konkurrencedygtige ved at engagere sig i digitalisering, internationalisering, omdannelse til en cirkulær økonomi, innovation samt opkvalificering af deres medarbejdere.
  SMV'er er blevet særlig hårdt ramt af covid-19-krisen, navnlig inden for service-, fremstillings-, bygge- og turismesektorerne og de kulturelle og kreative sektorer.
  Sammenlignet med større virksomheder har SMV'er og socialøkonomiske virksomheder desuden adgang til færre finansieringskilder, idet de typisk ikke udsteder obligationer og kun har beskeden adgang til børser eller store institutionelle investorer. Innovative løsninger som f.eks. medarbejderovertagelser af eller udstedelse af medarbejderaktier i en virksomhed bliver også stadig mere almindelige blandt SMV'er og socialøkonomiske virksomheder. Vanskelighederne ved at få adgang til finansiering er endnu mere udtalte for de SMV'er, der beskæftiger sig med immaterielle aktiver. SMV'er i Unionen er yderst afhængige af banker og lånefinansiering i form af kassekreditter, banklån eller leasing. Det er nødvendigt at støtte SMV'er, der står over for ovennævnte udfordringer, ved at gøre det nemmere for dem at få adgang til finansiering og ved at tilbyde mere varierede finansieringsmuligheder for at sætte dem bedre i stand til at finansiere deres oprettelse, vækst, innovation og bæredygtige udvikling, sikre deres konkurrenceevne og modstå økonomiske tilbageslag samt skabe en mere modstandsdygtig økonomi og et robust finansielt system i tilfælde af økonomiske tilbageslag, således at SMV'erne fortsat kan skabe arbejdspladser og social velfærd. Denne forordning komplementerer også de initiativer, der allerede er truffet inden for rammerne af kapitalmarkedsunionen. InvestEU-Fonden bør derfor bygge på vellykkede EU-programmer såsom programmet for virksomheders konkurrenceevne og SMV'er (COSME), og den bør tilvejebringe driftskapital og investeringer i hele en virksomheds livscyklus, finansiering af leasingtransaktioner og en mulighed for at fokusere på specifikke og mere målrettede finansielle produkter. Den bør også maksimere offentlig-private fondsinstrumenters slagstyrke, herunder fonden til børsintroduktion af SMV'er, der har til formål at støtte SMV'er ved at kanalisere både mere privat og offentlig kapital over i navnlig strategiske virksomheder. |
| --- | --- |

(21)

SMV'er udgør over 99 % af virksomhederne i Unionen, og deres økonomiske værdi er både betydelig og afgørende. De har imidlertid vanskeligt ved at få adgang til finansiering på grund af den opfattede større risiko og mangel på sikkerhedsstillelse. Samtidig står SMV'er og socialøkonomiske virksomheder over for yderligere udfordringer, fordi de er nødt til at forblive konkurrencedygtige ved at engagere sig i digitalisering, internationalisering, omdannelse til en cirkulær økonomi, innovation samt opkvalificering af deres medarbejdere.
  SMV'er er blevet særlig hårdt ramt af covid-19-krisen, navnlig inden for service-, fremstillings-, bygge- og turismesektorerne og de kulturelle og kreative sektorer.
  Sammenlignet med større virksomheder har SMV'er og socialøkonomiske virksomheder desuden adgang til færre finansieringskilder, idet de typisk ikke udsteder obligationer og kun har beskeden adgang til børser eller store institutionelle investorer. Innovative løsninger som f.eks. medarbejderovertagelser af eller udstedelse af medarbejderaktier i en virksomhed bliver også stadig mere almindelige blandt SMV'er og socialøkonomiske virksomheder. Vanskelighederne ved at få adgang til finansiering er endnu mere udtalte for de SMV'er, der beskæftiger sig med immaterielle aktiver. SMV'er i Unionen er yderst afhængige af banker og lånefinansiering i form af kassekreditter, banklån eller leasing. Det er nødvendigt at støtte SMV'er, der står over for ovennævnte udfordringer, ved at gøre det nemmere for dem at få adgang til finansiering og ved at tilbyde mere varierede finansieringsmuligheder for at sætte dem bedre i stand til at finansiere deres oprettelse, vækst, innovation og bæredygtige udvikling, sikre deres konkurrenceevne og modstå økonomiske tilbageslag samt skabe en mere modstandsdygtig økonomi og et robust finansielt system i tilfælde af økonomiske tilbageslag, således at SMV'erne fortsat kan skabe arbejdspladser og social velfærd. Denne forordning komplementerer også de initiativer, der allerede er truffet inden for rammerne af kapitalmarkedsunionen. InvestEU-Fonden bør derfor bygge på vellykkede EU-programmer såsom programmet for virksomheders konkurrenceevne og SMV'er (COSME), og den bør tilvejebringe driftskapital og investeringer i hele en virksomheds livscyklus, finansiering af leasingtransaktioner og en mulighed for at fokusere på specifikke og mere målrettede finansielle produkter. Den bør også maksimere offentlig-private fondsinstrumenters slagstyrke, herunder fonden til børsintroduktion af SMV'er, der har til formål at støtte SMV'er ved at kanalisere både mere privat og offentlig kapital over i navnlig strategiske virksomheder.

| (22) | Som beskrevet i Kommissionens oplæg om Europas sociale dimension af 26. april 2017, meddelelsen om den europæiske søjle for sociale rettigheder, EU-rammen for FN's konvention om rettigheder for personer med handicap samt meddelelsen om et stærkt socialt Europa for retfærdig omstilling af 14. januar 2020 er opbygningen af en mere inklusiv og retfærdig Union en af Unionens vigtigste prioriteter med henblik på at bekæmpe ulighed og fremme politikker for social inklusion i Europa. Ulige muligheder er navnlig fremherskende, når det drejer sig om adgang til uddannelse, kultur, beskæftigelse, sundhed og sociale tjenester. Investering i de dele af økonomien, der vedrører færdigheder og social og menneskelig kapital, samt i integration af sårbare befolkningsgrupper i samfundet kan øge de økonomiske muligheder, navnlig hvis de koordineres på EU-plan.
  Covid-19-krisen har vist, at sådanne investeringer bidrager til at opbygge modstandsdygtighed i samfundet over for kriser, og afsløret et betydeligt behov for investeringer i social infrastruktur og projekter inden for sociale tjenester, sundhedspleje, uddannelse, omsorg og socialt boligbyggeri.
  InvestEU-Fonden bør anvendes til at støtte investeringer inden for almen og erhvervsrettet uddannelse, herunder omskoling og opkvalificering af arbejdstagere, bl.a. i regioner, som er afhængige af en kulstofintensiv økonomi, og som er påvirket af den strukturelle omstilling til en lavemissionsøkonomi. Fonden bør anvendes til at støtte projekter, der har positive sociale virkninger og fremmer social inklusion, ved at bidrage til at øge beskæftigelsen i alle regioner, særligt blandt ufaglærte og langtidsledige, og ved at forbedre situationen med hensyn til ligestilling, lige muligheder, ikkeforskelsbehandling, tilgængelighed, solidaritet mellem generationerne, sundheds- og socialsektoren, almennyttige boliger, hjemløshed, digital inklusion, udvikling af lokalsamfundet, de unges rolle og plads i samfundet samt sårbare personer, herunder tredjelandsstatsborgere. InvestEU-programmet bør også støtte europæisk kultur og kreativitet med et socialt formål. |
| --- | --- |

(22)

Som beskrevet i Kommissionens oplæg om Europas sociale dimension af 26. april 2017, meddelelsen om den europæiske søjle for sociale rettigheder, EU-rammen for FN's konvention om rettigheder for personer med handicap samt meddelelsen om et stærkt socialt Europa for retfærdig omstilling af 14. januar 2020 er opbygningen af en mere inklusiv og retfærdig Union en af Unionens vigtigste prioriteter med henblik på at bekæmpe ulighed og fremme politikker for social inklusion i Europa. Ulige muligheder er navnlig fremherskende, når det drejer sig om adgang til uddannelse, kultur, beskæftigelse, sundhed og sociale tjenester. Investering i de dele af økonomien, der vedrører færdigheder og social og menneskelig kapital, samt i integration af sårbare befolkningsgrupper i samfundet kan øge de økonomiske muligheder, navnlig hvis de koordineres på EU-plan.
  Covid-19-krisen har vist, at sådanne investeringer bidrager til at opbygge modstandsdygtighed i samfundet over for kriser, og afsløret et betydeligt behov for investeringer i social infrastruktur og projekter inden for sociale tjenester, sundhedspleje, uddannelse, omsorg og socialt boligbyggeri.
  InvestEU-Fonden bør anvendes til at støtte investeringer inden for almen og erhvervsrettet uddannelse, herunder omskoling og opkvalificering af arbejdstagere, bl.a. i regioner, som er afhængige af en kulstofintensiv økonomi, og som er påvirket af den strukturelle omstilling til en lavemissionsøkonomi. Fonden bør anvendes til at støtte projekter, der har positive sociale virkninger og fremmer social inklusion, ved at bidrage til at øge beskæftigelsen i alle regioner, særligt blandt ufaglærte og langtidsledige, og ved at forbedre situationen med hensyn til ligestilling, lige muligheder, ikkeforskelsbehandling, tilgængelighed, solidaritet mellem generationerne, sundheds- og socialsektoren, almennyttige boliger, hjemløshed, digital inklusion, udvikling af lokalsamfundet, de unges rolle og plads i samfundet samt sårbare personer, herunder tredjelandsstatsborgere. InvestEU-programmet bør også støtte europæisk kultur og kreativitet med et socialt formål.

| (22a) | Covid-19-krisen har haft en uforholdsmæssig stor indvirkning på kvinder, både ud fra et socialt og et økonomisk perspektiv, bl.a. på grund af tab af arbejdspladser og en øget ubetalt omsorgsbyrde og en stigning i vold i hjemmet. Med tanke herpå og under fuld hensyntagen til traktatens artikel 8 bør InvestEU-programmet bidrage til at opnå Unionens politiske mål om ligestilling mellem kønnene og fremme af kvinders rettigheder og selvstændiggørelse, bl.a. ved at afhjælpe den digitale kløft mellem kønnene, bidrage til at fremme kvinders kreativitet og potentiale som iværksættere og støtte udviklingen af omsorgsinfrastruktur og infrastruktur for voldsofre. |
| --- | --- |

(22a)

Covid-19-krisen har haft en uforholdsmæssig stor indvirkning på kvinder, både ud fra et socialt og et økonomisk perspektiv, bl.a. på grund af tab af arbejdspladser og en øget ubetalt omsorgsbyrde og en stigning i vold i hjemmet. Med tanke herpå og under fuld hensyntagen til traktatens artikel 8 bør InvestEU-programmet bidrage til at opnå Unionens politiske mål om ligestilling mellem kønnene og fremme af kvinders rettigheder og selvstændiggørelse, bl.a. ved at afhjælpe den digitale kløft mellem kønnene, bidrage til at fremme kvinders kreativitet og potentiale som iværksættere og støtte udviklingen af omsorgsinfrastruktur og infrastruktur for voldsofre.

| (23) | For at håndtere de negative følger af de omfattende samfundsmæssige forandringer i Unionen og af arbejdsmarkedsudviklingen i de kommende ti år er det nødvendigt at investere i menneskelig kapital, social infrastruktur, mikrofinansiering, finansiering af etiske og sociale virksomheder og nye samfundsøkonomiske forretningsmodeller, herunder investeringer med social indvirkning samt sociale resultatkontrakter. InvestEU-programmet bør understøtte det fremspirende sociale markedsøkosystem med henblik på at forbedre udbuddet af og adgangen til finansiering for mikrovirksomheder, sociale virksomheder og institutioner, der udfører frivilligt samfundsarbejde, med det formål at imødekomme efterspørgslen blandt dem, der har størst behov. I rapporten »Boosting Investment in Social Infrastructure in Europe« (fremme af investeringer i social infrastruktur i Europa), som taskforcen på højt plan for investering i social infrastruktur i Europa offentliggjorde i januar 2018, peges der på et samlet investeringsunderskud på mindst 1,5 mia. EUR for perioden 2018-2030 inden for social infrastruktur og sociale tjenester, herunder uddannelse, sundhed og bolig. Der er således brug for støtte, også på EU-plan. Derfor bør offentlige, erhvervsrettede og filantropiske midler samt støtte fra velgørende fonde og fra alternative former for finansielle udbydere, herunder etiske, sociale og bæredygtige aktører, samles og udnyttes til støtte for udviklingen af en social værdikæde på markedet og en mere modstandsdygtig Union. |
| --- | --- |

(23)

For at håndtere de negative følger af de omfattende samfundsmæssige forandringer i Unionen og af arbejdsmarkedsudviklingen i de kommende ti år er det nødvendigt at investere i menneskelig kapital, social infrastruktur, mikrofinansiering, finansiering af etiske og sociale virksomheder og nye samfundsøkonomiske forretningsmodeller, herunder investeringer med social indvirkning samt sociale resultatkontrakter. InvestEU-programmet bør understøtte det fremspirende sociale markedsøkosystem med henblik på at forbedre udbuddet af og adgangen til finansiering for mikrovirksomheder, sociale virksomheder og institutioner, der udfører frivilligt samfundsarbejde, med det formål at imødekomme efterspørgslen blandt dem, der har størst behov. I rapporten »Boosting Investment in Social Infrastructure in Europe« (fremme af investeringer i social infrastruktur i Europa), som taskforcen på højt plan for investering i social infrastruktur i Europa offentliggjorde i januar 2018, peges der på et samlet investeringsunderskud på mindst 1,5 mia. EUR for perioden 2018-2030 inden for social infrastruktur og sociale tjenester, herunder uddannelse, sundhed og bolig. Der er således brug for støtte, også på EU-plan. Derfor bør offentlige, erhvervsrettede og filantropiske midler samt støtte fra velgørende fonde og fra alternative former for finansielle udbydere, herunder etiske, sociale og bæredygtige aktører, samles og udnyttes til støtte for udviklingen af en social værdikæde på markedet og en mere modstandsdygtig Union.

| (24) | Under den økonomiske krise forårsaget af covid-19-pandemien fungerer den markedsbaserede ressourceallokering ikke optimalt, og den opfattede risiko skaber betydelige hindringer for private investeringer. Under sådanne omstændigheder er det centrale kendetegn ved InvestEU-Fonden, der går ud på at tiltrække privat finansiering ved at begrænse risiciene forbundet med økonomisk levedygtige projekter, særlig værdifuldt og bør styrkes, bl.a. for at afbøde risikoen for uligheder i genopretningen
  og mindske forskellene mellem medlemsstaterne
  . InvestEU-programmet bør være i stand til at yde afgørende støtte til virksomheder
  , navnlig SMV'er,
  i genopretningsfasen og samtidig sikre, at investorerne fokuserer målrettet på Unionens politiske
  og lovgivningsmæssige
  prioriteter på mellemlang og lang sigt såsom den europæiske grønne pagt,
  [den europæiske klimalov],
  investeringsplanen for et bæredygtigt Europa, strategien for Europas digitale fremtid,
  den nye industristrategi for Europa, ambitionerne i forbindelse med Horisont Europa, renoveringsbølgen, den europæiske søjle for sociale rettigheder
  samt opbygningen af et stærkt socialt Europa for retfærdig omstilling
  , under hensyntagen til princippet om ikke at gøre væsentlig skade
  . Programmet bør i væsentlig grad øge risikotagningskapaciteten i Den Europæiske Investeringsbank-Gruppe (EIB), de nationale erhvervsfremmende banker og institutter samt andre gennemførelsespartnere til støtte for
  projekter, der ellers ville blive forspildte muligheder, og dermed hjælpe
  den økonomiske genopretning. |
| --- | --- |

(24)

Under den økonomiske krise forårsaget af covid-19-pandemien fungerer den markedsbaserede ressourceallokering ikke optimalt, og den opfattede risiko skaber betydelige hindringer for private investeringer. Under sådanne omstændigheder er det centrale kendetegn ved InvestEU-Fonden, der går ud på at tiltrække privat finansiering ved at begrænse risiciene forbundet med økonomisk levedygtige projekter, særlig værdifuldt og bør styrkes, bl.a. for at afbøde risikoen for uligheder i genopretningen
  og mindske forskellene mellem medlemsstaterne
  . InvestEU-programmet bør være i stand til at yde afgørende støtte til virksomheder
  , navnlig SMV'er,
  i genopretningsfasen og samtidig sikre, at investorerne fokuserer målrettet på Unionens politiske
  og lovgivningsmæssige
  prioriteter på mellemlang og lang sigt såsom den europæiske grønne pagt,
  [den europæiske klimalov],
  investeringsplanen for et bæredygtigt Europa, strategien for Europas digitale fremtid,
  den nye industristrategi for Europa, ambitionerne i forbindelse med Horisont Europa, renoveringsbølgen, den europæiske søjle for sociale rettigheder
  samt opbygningen af et stærkt socialt Europa for retfærdig omstilling
  , under hensyntagen til princippet om ikke at gøre væsentlig skade
  . Programmet bør i væsentlig grad øge risikotagningskapaciteten i Den Europæiske Investeringsbank-Gruppe (EIB), de nationale erhvervsfremmende banker og institutter samt andre gennemførelsespartnere til støtte for
  projekter, der ellers ville blive forspildte muligheder, og dermed hjælpe
  den økonomiske genopretning.

| (25) | Covid-19-pandemien er et stort chok for den globale økonomi og Unionens økonomi. Faldet i EU's BNP forventes at blive langt kraftigere end under finanskrisen i 2009 og vil uundgåeligt have negative sociale virkninger. Pandemiudbruddet har vist, at der er behov for at afhjælpe strategiske sårbarheder
  hurtigt og effektivt
  , for at EU kan styrke sit katastrofeberedskab og hele økonomiens robusthed
  og bæredygtighed
  . Kun en robust,
  bæredygtig,
  inklusiv og integreret europæisk økonomi kan sikre det indre
  markeds integritet
  og de lige konkurrencevilkår, hvilket også er til gavn for de hårdest ramte medlemsstater
  og regioner
  . |
| --- | --- |

(25)

Covid-19-pandemien er et stort chok for den globale økonomi og Unionens økonomi. Faldet i EU's BNP forventes at blive langt kraftigere end under finanskrisen i 2009 og vil uundgåeligt have negative sociale virkninger. Pandemiudbruddet har vist, at der er behov for at afhjælpe strategiske sårbarheder
  hurtigt og effektivt
  , for at EU kan styrke sit katastrofeberedskab og hele økonomiens robusthed
  og bæredygtighed
  . Kun en robust,
  bæredygtig,
  inklusiv og integreret europæisk økonomi kan sikre det indre
  markeds integritet
  og de lige konkurrencevilkår, hvilket også er til gavn for de hårdest ramte medlemsstater
  og regioner
  .

| (26) | InvestEU-Fonden bør operere gennem følgende
  seks
  politikområder, som afspejler Unionens vigtigste prioriteter: bæredygtig infrastruktur, forskning, innovation og digitalisering, SMV'er, sociale investeringer og færdigheder, strategiske europæiske investeringer
  og solvensstøtte
  . |
| --- | --- |

(26)

InvestEU-Fonden bør operere gennem følgende
  seks
  politikområder, som afspejler Unionens vigtigste prioriteter: bæredygtig infrastruktur, forskning, innovation og digitalisering, SMV'er, sociale investeringer og færdigheder, strategiske europæiske investeringer
  og solvensstøtte
  .

| (27) | Selv om SMV-politikområdet primært bør fokusere på at tilgodese SMV'er, bør små midcapselskaber også være støtteberettigede inden for dette politikområde. Midcapselskaber bør også være støtteberettigede inden for de
  fem
  andre politikområder. |
| --- | --- |

(27)

Selv om SMV-politikområdet primært bør fokusere på at tilgodese SMV'er, bør små midcapselskaber også være støtteberettigede inden for dette politikområde. Midcapselskaber bør også være støtteberettigede inden for de
  fem
  andre politikområder.

| (28) | Det primære fokus for politikområdet for strategiske europæiske investeringer bør være at støtte de endelige modtagere, der er etableret i en medlemsstat og er aktive i Unionen, og hvis aktiviteter er af strategisk betydning for Unionen,
  i overensstemmelse med prioriteterne i den nye industristrategi for Europa, som har sigte på et globalt konkurrencedygtigt, grønt og digitalt Europa, med en udviklingsmodel baseret på industrielle økosystemer. Politikområdet bør også styrke konkurrenceevnen i Unionens økonomi, herunder behovet for at genopbygge medlemsstaternes produktionskapacitet og skabe fremtidsorienterede investeringer, der fremmer iværksætteri og jobskabelse, og øger modstandsdygtigheden, herunder ved at mindske afhængigheden af sårbare forsyningskæder. Projekter bør tilføre EU-merværdi og bør enten være grænseoverskridende eller skabe en reel merværdi i mere end én medlemsstat eller region gennem afsmittende virkninger. Ingen støtte bør flyde direkte ind i de nationale budgetter eller erstatte nationale budgetudgifter såsom sociale ydelser.
  Områder
  af strategisk betydning er
  følgende: i) levering af nødvendige sundhedsydelser, fremstilling og lageropbygning af lægemidler,
  herunder vacciner, og de mellemprodukter, aktive lægemiddelstoffer og hjælpestoffer, der indgår heri;
  medicinsk
  apparatur, sygehusudstyr og medicinsk
  udstyr
  såsom respiratorer, beskyttelsesbeklædning og -udstyr, diagnosematerialer og -værktøjer; personlige værnemidler, desinfektionsmidler og de mellemprodukter og hjælpestoffer, der skal til for at fremstille disse;
  styrkelse af
  modstandsdygtigheden i sundhedspleje- og sundhedssystemerne med henblik på at forberede det fremtidige sundhedsberedskab, herunder udførelse af stresstest af nationale og regionale sundhedssystemer og af
  civilbeskyttelsessystemet
  på grundlag af principperne om bredt tilgængelige og prisoverkommelige produkter, som er livsvigtige i forbindelse med sundhedskriser
  , ii) kritisk infrastruktur, både fysisk
  , analog
  og
  digital, herunder infrastrukturelementer og mobile aktiver, der er udpeget som nødvendige inden for energi, transport, herunder offentlig transport og aktiv mobilitet, logistik miljø, vand, sundhed, sikker digital kommunikation og sikre digitale net, 5G og ultrahøjhastighedsnet til elektronisk kommunikation, tingenes internet, onlinetjenesteplatforme, sikker edge- og cloudcomputing, databehandling og -lagring, betalingsinfrastruktur og finansielle infrastrukturer, luft- og rumfart, sikkerhed og forsvar, kommunikation, medier, audiovisuelle medier, kultur og kreativitet, uddannelse, valginfrastruktur og følsomme faciliteter, offentlig forvaltning, sikkerhed, boliger, samt den jord og faste ejendom, der er nødvendig for anvendelsen af sådan kritisk infrastruktur,
  iv) centrale støtteteknologier og transformative, grønne og digitale teknologier samt banebrydende innovationer af strategisk betydning for Unionens
  økonomi og bæredygtige og innovative
  industrielle fremtid, herunder kunstig intelligens, blockchain og
  distributed ledger-teknologi
  , software, robotteknologi, halvledere, mikroprocessorer, edge
  - og
  cloud-teknologier, højtydende databehandling, cybersikkerhed, kvanteteknologi, fotonik, industriel bioteknologi,
  teknologier til sikker, bæredygtig, intelligent og automatiseret mobilitet og logistik inden for alle transportformer,
  teknologi inden for vedvarende energi
  og andre energiteknologier, som bidrager til opfyldelsen af klimaneutralitet inden 2050
  , energilagringsteknologi, herunder
  bæredygtige
  batterier, teknologi inden for bæredygtig transport, anvendelser af ren brint og brændselsceller, dekarboniseringsteknologi,
  herunder produktion af CO2-frit stål og infrastruktur til
  kulstofopsamling og -lagring
  i industrielle processer, bioenergianlæg og produktionsanlæg i forbindelse med energiomstillingen
  , teknologi inden for cirkulær økonomi
  og forsyningskæder
  , biomedicin, nanoteknologi, lægemidler og avancerede materialer,
  rumsystemer og rumteknologier, herunder vigtige rumkomponenter og rumbaserede tjenester og applikationer, og turisme,
  v)
  genanvendelses- og
  produktionsanlæg til masseproduktion af IKT-komponenter og -udstyr i 
  Unionen, herunder energi eller råmaterialer, medmindre disse allerede er omfattet af lovkrav, eller fødevaresikkerhed, som er relevant for ressourceeffektivitet og cirkularitet i strategiske værdikæder og strategiske økosystemer, vi) forsyning og lageropbygning af kritiske input til offentlige aktører, virksomheder eller forbrugere i Unionen, vii)kritiske teknologier, input
  og applikationer
  , der er afgørende for Unionens og medlemsstaternes sikkerhed, f.eks. inden for
  sikkerheds-,
  forsvars- og rumsektorerne eller cybersikkerhed,
  herunder 5G-nettets sikkerhed,
  samt produkter med dobbelt anvendelse som defineret i artikel 2, nr. 1), i Rådets forordning (EF) nr. 428/2009,
  viia) investeringer og teknisk bistand til virksomheder, navnlig SMV'er, nystartede virksomheder og familievirksomheder, til at øge modstandsdygtigheden i deres værdikæder og forretningsmodeller, fremme iværksætterfærdigheder og støtte betingelserne for fremme af iværksætteri, herunder ved at udvikle netværksklynger og digitale innovationsknudepunkter og teknologisk og bæredygtig sektorudvikling, viib) kritisk kapacitet til tidlig opdagelse og koordineret institutionel og økonomisk reaktion med henblik på at reagere i tilfælde af en risiko for en krise samt fremme af drifts- og tjenestekontinuitetsløsninger til væsentlige offentlige og private institutioner og sektorer, viic) investeringer i New Space-aktiviteter, både upstream og downstream, for at bringe de mest lovende teknologier og applikationer på markedet og dermed sikre konkurrenceevnen for Unionens rumindustri, viid) strategiske investeringer i projekter vedrørende vedvarende energi og energieffektivitet, herunder renovering af bygninger med et stort potentiale til at bidrage væsentligt til at opfylde de mål, der er fastsat i direktiv (EU) 2018/2001, (EU) 2018/2002 og (EU) 2018/844, og til at bidrage til at opnå en klimaneutral og energieffektiv byggesektor som en del af den europæiske grønne pagt som beskrevet i [renoveringsbølgestrategien], eller tiltag inden for rammerne af Unionens finansieringsmekanisme for vedvarende energi.
  De endelige modtagere bør have deres vedtægtsmæssige hjemsted i en medlemsstat og bør være aktive i Unionen, i den forstand at de har væsentlige aktiviteter for så vidt angår personale, fremstilling, forskning og udvikling eller andre forretningsaktiviteter i Unionen.
  Ingen endelig modtager bør have et datterselskab, der udøver aktiviteter uden reelt økonomisk substans i et land på EU-listen over ikkesamarbejdsvillige skattejurisdiktioner.
  Projekter, der som følge af at aktiviteterne er spredt ud i hele
  Unionen
  , bidrager til større spredning af de strategiske forsyningskæder på det indre marked, bør kunne opnå støtte. |
| --- | --- |

(28)

Det primære fokus for politikområdet for strategiske europæiske investeringer bør være at støtte de endelige modtagere, der er etableret i en medlemsstat og er aktive i Unionen, og hvis aktiviteter er af strategisk betydning for Unionen,
  i overensstemmelse med prioriteterne i den nye industristrategi for Europa, som har sigte på et globalt konkurrencedygtigt, grønt og digitalt Europa, med en udviklingsmodel baseret på industrielle økosystemer. Politikområdet bør også styrke konkurrenceevnen i Unionens økonomi, herunder behovet for at genopbygge medlemsstaternes produktionskapacitet og skabe fremtidsorienterede investeringer, der fremmer iværksætteri og jobskabelse, og øger modstandsdygtigheden, herunder ved at mindske afhængigheden af sårbare forsyningskæder. Projekter bør tilføre EU-merværdi og bør enten være grænseoverskridende eller skabe en reel merværdi i mere end én medlemsstat eller region gennem afsmittende virkninger. Ingen støtte bør flyde direkte ind i de nationale budgetter eller erstatte nationale budgetudgifter såsom sociale ydelser.
  Områder
  af strategisk betydning er
  følgende: i) levering af nødvendige sundhedsydelser, fremstilling og lageropbygning af lægemidler,
  herunder vacciner, og de mellemprodukter, aktive lægemiddelstoffer og hjælpestoffer, der indgår heri;
  medicinsk
  apparatur, sygehusudstyr og medicinsk
  udstyr
  såsom respiratorer, beskyttelsesbeklædning og -udstyr, diagnosematerialer og -værktøjer; personlige værnemidler, desinfektionsmidler og de mellemprodukter og hjælpestoffer, der skal til for at fremstille disse;
  styrkelse af
  modstandsdygtigheden i sundhedspleje- og sundhedssystemerne med henblik på at forberede det fremtidige sundhedsberedskab, herunder udførelse af stresstest af nationale og regionale sundhedssystemer og af
  civilbeskyttelsessystemet
  på grundlag af principperne om bredt tilgængelige og prisoverkommelige produkter, som er livsvigtige i forbindelse med sundhedskriser
  , ii) kritisk infrastruktur, både fysisk
  , analog
  og
  digital, herunder infrastrukturelementer og mobile aktiver, der er udpeget som nødvendige inden for energi, transport, herunder offentlig transport og aktiv mobilitet, logistik miljø, vand, sundhed, sikker digital kommunikation og sikre digitale net, 5G og ultrahøjhastighedsnet til elektronisk kommunikation, tingenes internet, onlinetjenesteplatforme, sikker edge- og cloudcomputing, databehandling og -lagring, betalingsinfrastruktur og finansielle infrastrukturer, luft- og rumfart, sikkerhed og forsvar, kommunikation, medier, audiovisuelle medier, kultur og kreativitet, uddannelse, valginfrastruktur og følsomme faciliteter, offentlig forvaltning, sikkerhed, boliger, samt den jord og faste ejendom, der er nødvendig for anvendelsen af sådan kritisk infrastruktur,
  iv) centrale støtteteknologier og transformative, grønne og digitale teknologier samt banebrydende innovationer af strategisk betydning for Unionens
  økonomi og bæredygtige og innovative
  industrielle fremtid, herunder kunstig intelligens, blockchain og
  distributed ledger-teknologi
  , software, robotteknologi, halvledere, mikroprocessorer, edge
  - og
  cloud-teknologier, højtydende databehandling, cybersikkerhed, kvanteteknologi, fotonik, industriel bioteknologi,
  teknologier til sikker, bæredygtig, intelligent og automatiseret mobilitet og logistik inden for alle transportformer,
  teknologi inden for vedvarende energi
  og andre energiteknologier, som bidrager til opfyldelsen af klimaneutralitet inden 2050
  , energilagringsteknologi, herunder
  bæredygtige
  batterier, teknologi inden for bæredygtig transport, anvendelser af ren brint og brændselsceller, dekarboniseringsteknologi,
  herunder produktion af CO2-frit stål og infrastruktur til
  kulstofopsamling og -lagring
  i industrielle processer, bioenergianlæg og produktionsanlæg i forbindelse med energiomstillingen
  , teknologi inden for cirkulær økonomi
  og forsyningskæder
  , biomedicin, nanoteknologi, lægemidler og avancerede materialer,
  rumsystemer og rumteknologier, herunder vigtige rumkomponenter og rumbaserede tjenester og applikationer, og turisme,
  v)
  genanvendelses- og
  produktionsanlæg til masseproduktion af IKT-komponenter og -udstyr i 
  Unionen, herunder energi eller råmaterialer, medmindre disse allerede er omfattet af lovkrav, eller fødevaresikkerhed, som er relevant for ressourceeffektivitet og cirkularitet i strategiske værdikæder og strategiske økosystemer, vi) forsyning og lageropbygning af kritiske input til offentlige aktører, virksomheder eller forbrugere i Unionen, vii)kritiske teknologier, input
  og applikationer
  , der er afgørende for Unionens og medlemsstaternes sikkerhed, f.eks. inden for
  sikkerheds-,
  forsvars- og rumsektorerne eller cybersikkerhed,
  herunder 5G-nettets sikkerhed,
  samt produkter med dobbelt anvendelse som defineret i artikel 2, nr. 1), i Rådets forordning (EF) nr. 428/2009,
  viia) investeringer og teknisk bistand til virksomheder, navnlig SMV'er, nystartede virksomheder og familievirksomheder, til at øge modstandsdygtigheden i deres værdikæder og forretningsmodeller, fremme iværksætterfærdigheder og støtte betingelserne for fremme af iværksætteri, herunder ved at udvikle netværksklynger og digitale innovationsknudepunkter og teknologisk og bæredygtig sektorudvikling, viib) kritisk kapacitet til tidlig opdagelse og koordineret institutionel og økonomisk reaktion med henblik på at reagere i tilfælde af en risiko for en krise samt fremme af drifts- og tjenestekontinuitetsløsninger til væsentlige offentlige og private institutioner og sektorer, viic) investeringer i New Space-aktiviteter, både upstream og downstream, for at bringe de mest lovende teknologier og applikationer på markedet og dermed sikre konkurrenceevnen for Unionens rumindustri, viid) strategiske investeringer i projekter vedrørende vedvarende energi og energieffektivitet, herunder renovering af bygninger med et stort potentiale til at bidrage væsentligt til at opfylde de mål, der er fastsat i direktiv (EU) 2018/2001, (EU) 2018/2002 og (EU) 2018/844, og til at bidrage til at opnå en klimaneutral og energieffektiv byggesektor som en del af den europæiske grønne pagt som beskrevet i [renoveringsbølgestrategien], eller tiltag inden for rammerne af Unionens finansieringsmekanisme for vedvarende energi.
  De endelige modtagere bør have deres vedtægtsmæssige hjemsted i en medlemsstat og bør være aktive i Unionen, i den forstand at de har væsentlige aktiviteter for så vidt angår personale, fremstilling, forskning og udvikling eller andre forretningsaktiviteter i Unionen.
  Ingen endelig modtager bør have et datterselskab, der udøver aktiviteter uden reelt økonomisk substans i et land på EU-listen over ikkesamarbejdsvillige skattejurisdiktioner.
  Projekter, der som følge af at aktiviteterne er spredt ud i hele
  Unionen
  , bidrager til større spredning af de strategiske forsyningskæder på det indre marked, bør kunne opnå støtte.

| (29) | Politikområdet for strategiske europæiske investeringer bør også være rettet mod leverandører etableret i og aktive i Unionen, hvis aktiviteter er af strategisk betydning for Unionen, og som vil få behov for langsigtede investeringer eller er omfattet af mekanismen til screening af udenlandske direkte investeringer. Desuden bør politikområdet for strategiske europæiske investeringer navnlig tilgodese vigtige projekter af fælleseuropæisk interesse.
  Politikområdet bør også støtte det strategiske samarbejde mellem industrielle partnere og forskningsaktører og derved styrke synergierne mellem InvestEU og Horisont Europa. |
| --- | --- |

(29)

Politikområdet for strategiske europæiske investeringer bør også være rettet mod leverandører etableret i og aktive i Unionen, hvis aktiviteter er af strategisk betydning for Unionen, og som vil få behov for langsigtede investeringer eller er omfattet af mekanismen til screening af udenlandske direkte investeringer. Desuden bør politikområdet for strategiske europæiske investeringer navnlig tilgodese vigtige projekter af fælleseuropæisk interesse.
  Politikområdet bør også støtte det strategiske samarbejde mellem industrielle partnere og forskningsaktører og derved styrke synergierne mellem InvestEU og Horisont Europa.

| (29a) | Formålet med politikområdet solvensstøtte er at hjælpe virksomhederne med at klare denne vanskelige periode, så de er i stand til at bære byrden i forbindelse med gennemførelsen af genopretningen, sikre beskæftigelsesniveauet og opveje de forventede forvridninger i det indre marked, eftersom ikke alle virksomheder har samme grad af adgang til markedsfinansiering, og visse medlemsstater måske ikke råder over tilstrækkelige budgetmidler til at yde en passende støtte til nødlidende virksomheder. Virksomhedernes mulighed for at gøre brug af nationale solvensstøtteforanstaltninger kan derfor variere betydeligt fra medlemsstat til medlemsstat og føre til ulige konkurrencevilkår. Da der er en betydelig risiko for, at virkningerne af covid-19-udbruddet vil være langvarige, kan denne mangel på kapacitet til at hjælpe levedygtige virksomheder desuden føre til systemiske forvridninger og skabe nye eller cementere eksisterende forskelle. I betragtning af Unionens økonomis stærke indbyrdes afhængighed vil en økonomisk afmatning i en del af Unionen få negative afsmittende virkninger på grænseoverskridende forsyningskæder og på Unionens økonomi som helhed. Af samme grund vil støtte, som ydes i en del af Unionen, også have positive afsmittende virkninger på grænseoverskridende forsyningskæder og Unionens økonomi som helhed. |
| --- | --- |

(29a)

Formålet med politikområdet solvensstøtte er at hjælpe virksomhederne med at klare denne vanskelige periode, så de er i stand til at bære byrden i forbindelse med gennemførelsen af genopretningen, sikre beskæftigelsesniveauet og opveje de forventede forvridninger i det indre marked, eftersom ikke alle virksomheder har samme grad af adgang til markedsfinansiering, og visse medlemsstater måske ikke råder over tilstrækkelige budgetmidler til at yde en passende støtte til nødlidende virksomheder. Virksomhedernes mulighed for at gøre brug af nationale solvensstøtteforanstaltninger kan derfor variere betydeligt fra medlemsstat til medlemsstat og føre til ulige konkurrencevilkår. Da der er en betydelig risiko for, at virkningerne af covid-19-udbruddet vil være langvarige, kan denne mangel på kapacitet til at hjælpe levedygtige virksomheder desuden føre til systemiske forvridninger og skabe nye eller cementere eksisterende forskelle. I betragtning af Unionens økonomis stærke indbyrdes afhængighed vil en økonomisk afmatning i en del af Unionen få negative afsmittende virkninger på grænseoverskridende forsyningskæder og på Unionens økonomi som helhed. Af samme grund vil støtte, som ydes i en del af Unionen, også have positive afsmittende virkninger på grænseoverskridende forsyningskæder og Unionens økonomi som helhed.

| (29b) | For at undgå misbrug og for at maksimere indvirkningen på realøkonomien og beskæftigelsen bør virksomheder, der modtager 30 mio. EUR eller derover gennem politikområdet solvensstøtte, underlægges midlertidige begrænsninger for udbetaling, f.eks. restriktioner for udbyttebetalinger, seniorløn og aktietilbagekøb i garantiperioden. |
| --- | --- |

(29b)

For at undgå misbrug og for at maksimere indvirkningen på realøkonomien og beskæftigelsen bør virksomheder, der modtager 30 mio. EUR eller derover gennem politikområdet solvensstøtte, underlægges midlertidige begrænsninger for udbetaling, f.eks. restriktioner for udbyttebetalinger, seniorløn og aktietilbagekøb i garantiperioden.

| (30) | Som foreslået i den europæiske grønne pagt og investeringsplanen for et bæredygtigt Europa bør der oprettes en mekanisme for retfærdig omstilling for at adressere de sociale, økonomiske og miljømæssige udfordringer i forbindelse med at nå Unionens klimamål for 2030 og dens mål om at opnå klimaneutralitet senest i 2050. Den pågældende mekanisme, som består af tre søjler, nemlig en fond for retfærdig omstilling (søjle 1), en særlig ordning for retfærdig omstilling under InvestEU (søjle 2) og en lånefacilitet for den offentlige sektor (søjle 3), bør fokusere på de regioner, der er mest berørt af den grønne omstilling, og som har mindst kapacitet til at finansiere de nødvendige investeringer.
  InvestEU bør
  derfor
  også yde støtte til finansiering af investeringer til gavn for regioner omfattet af retfærdig omstilling
  og sikre muligheden for, at de respektive regioner kan drage fordel af målrettet teknisk bistand gennem InvestEU-rådgivningsplatformen
  . |
| --- | --- |

(30)

Som foreslået i den europæiske grønne pagt og investeringsplanen for et bæredygtigt Europa bør der oprettes en mekanisme for retfærdig omstilling for at adressere de sociale, økonomiske og miljømæssige udfordringer i forbindelse med at nå Unionens klimamål for 2030 og dens mål om at opnå klimaneutralitet senest i 2050. Den pågældende mekanisme, som består af tre søjler, nemlig en fond for retfærdig omstilling (søjle 1), en særlig ordning for retfærdig omstilling under InvestEU (søjle 2) og en lånefacilitet for den offentlige sektor (søjle 3), bør fokusere på de regioner, der er mest berørt af den grønne omstilling, og som har mindst kapacitet til at finansiere de nødvendige investeringer.
  InvestEU bør
  derfor
  også yde støtte til finansiering af investeringer til gavn for regioner omfattet af retfærdig omstilling
  og sikre muligheden for, at de respektive regioner kan drage fordel af målrettet teknisk bistand gennem InvestEU-rådgivningsplatformen
  .

| (30a) | Med henblik på at gennemføre søjle 2 under mekanismen for retfærdig omstilling bør der oprettes en særlig ordning for retfærdig omstilling under InvestEU på tværs af alle politikområder. Den pågældende ordning bør yde støtte til opfyldelse af yderligere investeringsbehov for at understøtte de regioner, der udpeges i de territoriale planer for retfærdig omstilling, som udarbejdes af medlemsstaterne og godkendes af Kommissionen i overensstemmelse med forordning [FRO-forordningen]. |
| --- | --- |

(30a)

Med henblik på at gennemføre søjle 2 under mekanismen for retfærdig omstilling bør der oprettes en særlig ordning for retfærdig omstilling under InvestEU på tværs af alle politikområder. Den pågældende ordning bør yde støtte til opfyldelse af yderligere investeringsbehov for at understøtte de regioner, der udpeges i de territoriale planer for retfærdig omstilling, som udarbejdes af medlemsstaterne og godkendes af Kommissionen i overensstemmelse med forordning [FRO-forordningen].

| (31) | Hvert politikområde bør være opdelt i to segmenter, henholdsvis et EU-segment og et medlemsstatssegment. EU-segmentet bør afhjælpe EU-dækkende eller medlemsstatsspecifikke markedssvigt eller suboptimale investeringsforhold på en forholdsmæssigt afpasset måde. De støttede foranstaltninger bør have en klar europæisk merværdi. Medlemsstatssegmentet bør give medlemsstaterne og de regionale myndigheder via deres medlemsstat mulighed for at hensætte en del af deres midler i fondene under delt forvaltning
  eller bidrag fra genopretnings- og resiliensplaner under genopretnings- og resiliensfaciliteten
  til EU-garantien og for at anvende EU-garantien i forbindelse med finansierings- og investeringstransaktioner til afhjælpning af specifikke markedssvigt eller suboptimale investeringsforhold på deres egne områder, herunder i udsatte og afsidesliggende områder såsom Unionens fjernområder, sådan som det fastsættes i bidragsaftalen, med henblik på at nå målene for fondene under delt forvaltning
  eller for nationale genopretnings- og resiliensplaner
  .
  Desuden kan genopretnings- og resiliensplaner under genopretnings- og resiliensfaciliteten omfatte bidrag til medlemsstatssegmentet. Dette kunne bl.a. give mulighed for at yde støtte til solvensen i virksomheder, der er etableret i de pågældende medlemsstater.
  Transaktioner, der støttes af InvestEU-Fonden via enten EU- eller medlemsstatssegmentet, bør ikke overlappe eller fortrænge privat finansiering eller forvride konkurrencen på det indre marked. |
| --- | --- |

(31)

Hvert politikområde bør være opdelt i to segmenter, henholdsvis et EU-segment og et medlemsstatssegment. EU-segmentet bør afhjælpe EU-dækkende eller medlemsstatsspecifikke markedssvigt eller suboptimale investeringsforhold på en forholdsmæssigt afpasset måde. De støttede foranstaltninger bør have en klar europæisk merværdi. Medlemsstatssegmentet bør give medlemsstaterne og de regionale myndigheder via deres medlemsstat mulighed for at hensætte en del af deres midler i fondene under delt forvaltning
  eller bidrag fra genopretnings- og resiliensplaner under genopretnings- og resiliensfaciliteten
  til EU-garantien og for at anvende EU-garantien i forbindelse med finansierings- og investeringstransaktioner til afhjælpning af specifikke markedssvigt eller suboptimale investeringsforhold på deres egne områder, herunder i udsatte og afsidesliggende områder såsom Unionens fjernområder, sådan som det fastsættes i bidragsaftalen, med henblik på at nå målene for fondene under delt forvaltning
  eller for nationale genopretnings- og resiliensplaner
  .
  Desuden kan genopretnings- og resiliensplaner under genopretnings- og resiliensfaciliteten omfatte bidrag til medlemsstatssegmentet. Dette kunne bl.a. give mulighed for at yde støtte til solvensen i virksomheder, der er etableret i de pågældende medlemsstater.
  Transaktioner, der støttes af InvestEU-Fonden via enten EU- eller medlemsstatssegmentet, bør ikke overlappe eller fortrænge privat finansiering eller forvride konkurrencen på det indre marked.

| (32) | Medlemsstatssegmentet bør udformes specifikt således, at fondsmidler under delt forvaltning
  eller bidrag fra genopretnings- og resiliensplaner under genopretnings- og resiliensfaciliteten
  kan anvendes som hensættelser til en garanti ydet af Unionen. Dette vil gøre det muligt at øge EU-garantiens merværdi, idet støtte ydet under garantien gøres tilgængelig for en bredere vifte af endelige modtagere og projekter, og der anvendes flere forskellige midler til at nå målene for fondene under delt forvaltning
  eller nationale genopretnings- og resiliensplaner
  , samtidig med at der sikres en konsekvent risikostyring af eventualforpligtelser ved at anvende EU-garantien under indirekte forvaltning. Unionen bør garantere de finansierings- og investeringstransaktioner, som er fastlagt i de garantiaftaler, der indgås mellem Kommissionen og gennemførelsespartnere inden for medlemsstatssegmentet. Midler under delt forvaltning
  eller bidrag fra genopretnings- og resiliensplaner under genopretnings- og resiliensfaciliteten
  bør kunne hensættes til garantien med udgangspunkt i en tilførselssats, der fastsættes af Kommissionen og angives i den bidragsaftale, der indgås med medlemsstaten, afhængigt af transaktionernes art og de deraf følgende forventede tab. Medlemsstaten vil dække tab ud over de forventede tab ved at udstede en back-to-back-garanti til Unionen. Disse ordninger bør fastlægges i en samlet bidragsaftale, der indgås med hver enkelt af de medlemsstater, der vælger at anvende denne mulighed. Bidragsaftalen bør gælde for en eller flere af de specifikke garantiaftaler, der gennemføres i den berørte medlemsstat, samt enhver regional øremærkning på grundlag af reglerne for InvestEU-Fonden. Muligheden for at fastsætte en tilførselssats i hvert enkelt tilfælde kræver en fravigelse af artikel 211, stk. 1, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2018/1046 (11) (»finansforordningen«). Denne udformning kræver desuden et fælles regelsæt for budgetgarantier, der støttes med centralt forvaltede midler eller
  bidrag fra genopretnings- og resiliensplaner under genopretnings- og resiliensfaciliteten
  , hvilket vil gøre det lettere at kombinere dem. |
| --- | --- |

(32)

Medlemsstatssegmentet bør udformes specifikt således, at fondsmidler under delt forvaltning
  eller bidrag fra genopretnings- og resiliensplaner under genopretnings- og resiliensfaciliteten
  kan anvendes som hensættelser til en garanti ydet af Unionen. Dette vil gøre det muligt at øge EU-garantiens merværdi, idet støtte ydet under garantien gøres tilgængelig for en bredere vifte af endelige modtagere og projekter, og der anvendes flere forskellige midler til at nå målene for fondene under delt forvaltning
  eller nationale genopretnings- og resiliensplaner
  , samtidig med at der sikres en konsekvent risikostyring af eventualforpligtelser ved at anvende EU-garantien under indirekte forvaltning. Unionen bør garantere de finansierings- og investeringstransaktioner, som er fastlagt i de garantiaftaler, der indgås mellem Kommissionen og gennemførelsespartnere inden for medlemsstatssegmentet. Midler under delt forvaltning
  eller bidrag fra genopretnings- og resiliensplaner under genopretnings- og resiliensfaciliteten
  bør kunne hensættes til garantien med udgangspunkt i en tilførselssats, der fastsættes af Kommissionen og angives i den bidragsaftale, der indgås med medlemsstaten, afhængigt af transaktionernes art og de deraf følgende forventede tab. Medlemsstaten vil dække tab ud over de forventede tab ved at udstede en back-to-back-garanti til Unionen. Disse ordninger bør fastlægges i en samlet bidragsaftale, der indgås med hver enkelt af de medlemsstater, der vælger at anvende denne mulighed. Bidragsaftalen bør gælde for en eller flere af de specifikke garantiaftaler, der gennemføres i den berørte medlemsstat, samt enhver regional øremærkning på grundlag af reglerne for InvestEU-Fonden. Muligheden for at fastsætte en tilførselssats i hvert enkelt tilfælde kræver en fravigelse af artikel 211, stk. 1, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2018/1046 (11) (»finansforordningen«). Denne udformning kræver desuden et fælles regelsæt for budgetgarantier, der støttes med centralt forvaltede midler eller
  bidrag fra genopretnings- og resiliensplaner under genopretnings- og resiliensfaciliteten
  , hvilket vil gøre det lettere at kombinere dem.

| (33) | Der bør etableres et partnerskab mellem Kommissionen og EIB-Gruppen, som trækker på hver enkelt partners relative styrker med henblik på at sikre den maksimale politiske virkning, gennemførelseseffektivitet, passende budgetkontrol og risikoforvaltningskontrol, hvilket bør understøtte en effektiv og inklusiv direkte adgang til EU-garantien. |
| --- | --- |

(33)

Der bør etableres et partnerskab mellem Kommissionen og EIB-Gruppen, som trækker på hver enkelt partners relative styrker med henblik på at sikre den maksimale politiske virkning, gennemførelseseffektivitet, passende budgetkontrol og risikoforvaltningskontrol, hvilket bør understøtte en effektiv og inklusiv direkte adgang til EU-garantien.

| (34) | For at være i stand til at kanalisere støtte til den europæiske økonomi gennem Den Europæiske Investeringsfond (EIF) bør Kommissionen kunne deltage i en eller flere eventuelle forøgelser af EIF's kapital for fortsat at kunne støtte den europæiske økonomi og genopretningen af den. Unionen bør kunne fastholde sin samlede andel i EIF's kapital under behørig hensyntagen til de finansielle virkninger. Der bør afsættes tilstrækkelige bevillinger til dette formål i den flerårige finansielle ramme for 2021-2027. |
| --- | --- |

(34)

For at være i stand til at kanalisere støtte til den europæiske økonomi gennem Den Europæiske Investeringsfond (EIF) bør Kommissionen kunne deltage i en eller flere eventuelle forøgelser af EIF's kapital for fortsat at kunne støtte den europæiske økonomi og genopretningen af den. Unionen bør kunne fastholde sin samlede andel i EIF's kapital under behørig hensyntagen til de finansielle virkninger. Der bør afsættes tilstrækkelige bevillinger til dette formål i den flerårige finansielle ramme for 2021-2027.

| (35) | Kommissionen bør sammen med EIB-Gruppen indhente synspunkter fra andre potentielle gennemførelsespartnere vedrørende investeringsretningslinjer, systemet til klimasporing, bæredygtighedskontrolvejledninger samt fælles metoder, alt efter hvad der er relevant, med henblik på at sikre inklusion og operationalitet, indtil styringsorganerne er etableret, hvorefter inddragelsen af gennemførelsespartnerne bør finde sted inden for rammerne af InvestEU-programmets rådgivende udvalg og styringsråd. |
| --- | --- |

(35)

Kommissionen bør sammen med EIB-Gruppen indhente synspunkter fra andre potentielle gennemførelsespartnere vedrørende investeringsretningslinjer, systemet til klimasporing, bæredygtighedskontrolvejledninger samt fælles metoder, alt efter hvad der er relevant, med henblik på at sikre inklusion og operationalitet, indtil styringsorganerne er etableret, hvorefter inddragelsen af gennemførelsespartnerne bør finde sted inden for rammerne af InvestEU-programmets rådgivende udvalg og styringsråd.

| (36) | InvestEU-Fonden bør være åben for bidrag fra tredjelande, der er medlem af Den Europæiske Frihandelssammenslutning, samt tiltrædende lande, kandidatlande og potentielle kandidater, lande, der er omfattet af den europæiske naboskabspolitik, og andre lande i overensstemmelse med de betingelser, der er fastlagt mellem Unionen og disse lande. Dette bør gøre det muligt at fortsætte samarbejdet med de relevante lande, hvis det er hensigtsmæssigt, navnlig vedrørende forskning og innovation samt SMV'er. |
| --- | --- |

(36)

InvestEU-Fonden bør være åben for bidrag fra tredjelande, der er medlem af Den Europæiske Frihandelssammenslutning, samt tiltrædende lande, kandidatlande og potentielle kandidater, lande, der er omfattet af den europæiske naboskabspolitik, og andre lande i overensstemmelse med de betingelser, der er fastlagt mellem Unionen og disse lande. Dette bør gøre det muligt at fortsætte samarbejdet med de relevante lande, hvis det er hensigtsmæssigt, navnlig vedrørende forskning og innovation samt SMV'er.

| (37) | Ved denne forordning fastlægges der en finansieringsramme for andre foranstaltninger vedrørende InvestEU-programmet end hensættelser til EU-garantien, som skal udgøre det primære referencebeløb, jf. [henvisningen skal om nødvendigt ajourføres i overensstemmelse med den nye interinstitutionelle aftale: punkt 16 i forslaget til en interinstitutionel aftale af 2. december 2013 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin, om samarbejde på budgetområdet og om forsvarlig økonomisk forvaltning som vedtaget af disse institutioner (12)], for Europa-Parlamentet og Rådet under den årlige budgetprocedure. |
| --- | --- |

(37)

Ved denne forordning fastlægges der en finansieringsramme for andre foranstaltninger vedrørende InvestEU-programmet end hensættelser til EU-garantien, som skal udgøre det primære referencebeløb, jf. [henvisningen skal om nødvendigt ajourføres i overensstemmelse med den nye interinstitutionelle aftale: punkt 16 i forslaget til en interinstitutionel aftale af 2. december 2013 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin, om samarbejde på budgetområdet og om forsvarlig økonomisk forvaltning som vedtaget af disse institutioner (12)], for Europa-Parlamentet og Rådet under den årlige budgetprocedure.

| (38) | EU-garantien på
  91 773 320 000
  EUR (løbende priser) på EU-plan ventes at mobilisere mere end
  1 200 000 000 000
  EUR i ekstra investeringer i hele Unionen og bør fordeles vejledende mellem politikområderne. En del af EU-garantien bør imidlertid øremærkes specifikt til området for strategiske europæiske investeringer. |
| --- | --- |

(38)

EU-garantien på
  91 773 320 000
  EUR (løbende priser) på EU-plan ventes at mobilisere mere end
  1 200 000 000 000
  EUR i ekstra investeringer i hele Unionen og bør fordeles vejledende mellem politikområderne. En del af EU-garantien bør imidlertid øremærkes specifikt til området for strategiske europæiske investeringer.

| (39) | Den 18. april 2019 erklærede Kommissionen, at
  »[m]ed
  forbehold af Rådets beføjelser i forbindelse med gennemførelsen af stabilitets- og vækstpagten bør enkeltstående bidrag fra medlemsstater — enten fra en medlemsstat eller fra nationale erhvervsfremmende banker, der er klassificeret i sektoren for offentlig forvaltning, eller som handler på vegne af en medlemsstat — til EFSI eller tematiske eller tværnationale investeringsplatforme, der er oprettet for gennemførelsen af investeringsplanen, i princippet betragtes som engangsforanstaltninger i den i artikel 5 i Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 (13) og artikel 3 i Rådets forordning (EF) nr. 1467/97 (14) anvendte betydning. Uden at det berører Rådets beføjelser i forbindelse med gennemførelsen af stabilitets- og vækstpagten, vil Kommissionen desuden overveje, i hvilket omfang den samme behandling som for EFSI i forbindelse med Kommissionens meddelelse om fleksibilitet kan anvendes på InvestEU som det efterfølgende instrument til EFSI med hensyn til engangsbidrag fra medlemsstaterne til at finansiere et yderligere beløb for EU-garantien med henblik på medlemsstatssegmentet.« |
| --- | --- |

(39)

Den 18. april 2019 erklærede Kommissionen, at
  »[m]ed
  forbehold af Rådets beføjelser i forbindelse med gennemførelsen af stabilitets- og vækstpagten bør enkeltstående bidrag fra medlemsstater — enten fra en medlemsstat eller fra nationale erhvervsfremmende banker, der er klassificeret i sektoren for offentlig forvaltning, eller som handler på vegne af en medlemsstat — til EFSI eller tematiske eller tværnationale investeringsplatforme, der er oprettet for gennemførelsen af investeringsplanen, i princippet betragtes som engangsforanstaltninger i den i artikel 5 i Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 (13) og artikel 3 i Rådets forordning (EF) nr. 1467/97 (14) anvendte betydning. Uden at det berører Rådets beføjelser i forbindelse med gennemførelsen af stabilitets- og vækstpagten, vil Kommissionen desuden overveje, i hvilket omfang den samme behandling som for EFSI i forbindelse med Kommissionens meddelelse om fleksibilitet kan anvendes på InvestEU som det efterfølgende instrument til EFSI med hensyn til engangsbidrag fra medlemsstaterne til at finansiere et yderligere beløb for EU-garantien med henblik på medlemsstatssegmentet.«

| (40) | Den EU-garanti, der ligger til grund for InvestEU-Fonden, bør gennemføres indirekte af Kommissionen via gennemførelsespartnere, som kan nå direkte ud til de endelige formidlere, hvis det er relevant, og til de endelige modtagere. Udvælgelsen af gennemførelsespartnere bør være gennemsigtig og fri for interessekonflikter. Der bør mellem Kommissionen og hver eneste gennemførelsespartner indgås en garantiaftale om tildeling af en garanti over InvestEU-Fonden med henblik på at støtte de finansierings- og investeringstransaktioner, som opfylder InvestEU-Fondens mål og kriterier for støtteberettigelse. Risikostyringen i forbindelse med EU-garantien bør ikke hindre gennemførelsespartnernes direkte adgang til EU-garantien. Når EU-garantien ydes til gennemførelsespartnerne under EU-segmentet, bør partnerne være fuldt ansvarlige for hele investeringsprocessen og for kontrollen af, at der handles med rettidig omhu i forbindelse med finansierings- og investeringstransaktioner. InvestEU-Fonden bør støtte projekter, der typisk har en højere risikoprofil end de projekter, som støttes af gennemførelsespartnernes normale aktiviteter, og som uden støtte fra InvestEU-Fonden ikke eller ikke i samme omfang kunne have været gennemført af andre offentlige eller private kilder i den periode, hvor EU-garantien kan anvendes. Der kan dog gælde særlige krav til additionalitetskriteriet i forbindelse med finansierings- og investeringstransaktioner under politikområdet for strategiske europæiske investeringer. |
| --- | --- |

(40)

Den EU-garanti, der ligger til grund for InvestEU-Fonden, bør gennemføres indirekte af Kommissionen via gennemførelsespartnere, som kan nå direkte ud til de endelige formidlere, hvis det er relevant, og til de endelige modtagere. Udvælgelsen af gennemførelsespartnere bør være gennemsigtig og fri for interessekonflikter. Der bør mellem Kommissionen og hver eneste gennemførelsespartner indgås en garantiaftale om tildeling af en garanti over InvestEU-Fonden med henblik på at støtte de finansierings- og investeringstransaktioner, som opfylder InvestEU-Fondens mål og kriterier for støtteberettigelse. Risikostyringen i forbindelse med EU-garantien bør ikke hindre gennemførelsespartnernes direkte adgang til EU-garantien. Når EU-garantien ydes til gennemførelsespartnerne under EU-segmentet, bør partnerne være fuldt ansvarlige for hele investeringsprocessen og for kontrollen af, at der handles med rettidig omhu i forbindelse med finansierings- og investeringstransaktioner. InvestEU-Fonden bør støtte projekter, der typisk har en højere risikoprofil end de projekter, som støttes af gennemførelsespartnernes normale aktiviteter, og som uden støtte fra InvestEU-Fonden ikke eller ikke i samme omfang kunne have været gennemført af andre offentlige eller private kilder i den periode, hvor EU-garantien kan anvendes. Der kan dog gælde særlige krav til additionalitetskriteriet i forbindelse med finansierings- og investeringstransaktioner under politikområdet for strategiske europæiske investeringer.

| (41) | InvestEU-Fonden bør udstyres med en ledelses- og forvaltningsstruktur, hvis funktion bør stå i et rimeligt forhold til det ene formål at sikre en hensigtsmæssig anvendelse af EU-garantien, idet det samtidig sikres, at investeringsbeslutningerne er politisk uafhængige. Denne ledelses- og forvaltningsstruktur bør bestå af et rådgivende udvalg, et styringsråd og et fuldstændig uafhængigt investeringsudvalg. Ledelses- og forvaltningsstrukturens overordnede sammensætning bør tilstræbe at opnå en ligelig kønsfordeling. Ledelses- og forvaltningsstrukturen bør ikke gribe ind i eller blande sig i EIB-Gruppens eller andre gennemførelsespartneres beslutningstagning og bør ikke være en erstatning for deres respektive styrende organer. |
| --- | --- |

(41)

InvestEU-Fonden bør udstyres med en ledelses- og forvaltningsstruktur, hvis funktion bør stå i et rimeligt forhold til det ene formål at sikre en hensigtsmæssig anvendelse af EU-garantien, idet det samtidig sikres, at investeringsbeslutningerne er politisk uafhængige. Denne ledelses- og forvaltningsstruktur bør bestå af et rådgivende udvalg, et styringsråd og et fuldstændig uafhængigt investeringsudvalg. Ledelses- og forvaltningsstrukturens overordnede sammensætning bør tilstræbe at opnå en ligelig kønsfordeling. Ledelses- og forvaltningsstrukturen bør ikke gribe ind i eller blande sig i EIB-Gruppens eller andre gennemførelsespartneres beslutningstagning og bør ikke være en erstatning for deres respektive styrende organer.

| (42) | Der bør oprettes et rådgivende udvalg bestående af repræsentanter for gennemførelsespartnerne, repræsentanter for medlemsstaterne, en ekspert udpeget af Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og en ekspert udpeget af Regionsudvalget, med henblik på at udveksle oplysninger og synspunkter vedrørende anvendelsen af de finansielle produkter, der lanceres inden for rammerne af InvestEU-Fonden, samt drøfte skiftende behov og nye produkter, herunder specifikke territoriale markedssvigt. |
| --- | --- |

(42)

Der bør oprettes et rådgivende udvalg bestående af repræsentanter for gennemførelsespartnerne, repræsentanter for medlemsstaterne, en ekspert udpeget af Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og en ekspert udpeget af Regionsudvalget, med henblik på at udveksle oplysninger og synspunkter vedrørende anvendelsen af de finansielle produkter, der lanceres inden for rammerne af InvestEU-Fonden, samt drøfte skiftende behov og nye produkter, herunder specifikke territoriale markedssvigt.

| (43) | For at kunne oprette det rådgivende udvalg bør Kommissionen til at begynde med udpege repræsentanterne for de potentielle gennemførelsespartnere for en midlertidig periode på et år, hvorefter de gennemførelsespartnere, der har undertegnet garantiaftaler, vil overtage dette ansvar. |
| --- | --- |

(43)

For at kunne oprette det rådgivende udvalg bør Kommissionen til at begynde med udpege repræsentanterne for de potentielle gennemførelsespartnere for en midlertidig periode på et år, hvorefter de gennemførelsespartnere, der har undertegnet garantiaftaler, vil overtage dette ansvar.

| (44) | Et styringsråd sammensat af repræsentanter for Kommissionen, repræsentanter for gennemførelsespartnerne og en ekspert uden stemmeret, der er udpeget af Europa-Parlamentet, bør fastlægge de strategiske og operationelle retningslinjer for InvestEU-Fonden. |
| --- | --- |

(44)

Et styringsråd sammensat af repræsentanter for Kommissionen, repræsentanter for gennemførelsespartnerne og en ekspert uden stemmeret, der er udpeget af Europa-Parlamentet, bør fastlægge de strategiske og operationelle retningslinjer for InvestEU-Fonden.

| (45) | Kommissionen bør vurdere foreneligheden af de finansierings- og investeringstransaktioner, der foreslås af gennemførelsespartnerne, med al EU-lovgivning og alle EU-politikker. Den endelige beslutning vedrørende finansierings- og investeringstransaktioner bør træffes af en gennemførelsespartner. |
| --- | --- |

(45)

Kommissionen bør vurdere foreneligheden af de finansierings- og investeringstransaktioner, der foreslås af gennemførelsespartnerne, med al EU-lovgivning og alle EU-politikker. Den endelige beslutning vedrørende finansierings- og investeringstransaktioner bør træffes af en gennemførelsespartner.

| (46) | Et investeringsudvalg bestående af uafhængige eksperter bør træffe beslutning om, hvorvidt EU-garantien skal ydes til støtte for finansierings- og investeringstransaktioner, der opfylder kriterierne for støtteberettigelse, og vil således bidrage med ekstern ekspertise i forbindelse med investeringsvurderinger af projekter. Investeringsudvalget bør samles i forskellige sammensætninger for på bedste vis at dække forskellige politikområder og sektorer. |
| --- | --- |

(46)

Et investeringsudvalg bestående af uafhængige eksperter bør træffe beslutning om, hvorvidt EU-garantien skal ydes til støtte for finansierings- og investeringstransaktioner, der opfylder kriterierne for støtteberettigelse, og vil således bidrage med ekstern ekspertise i forbindelse med investeringsvurderinger af projekter. Investeringsudvalget bør samles i forskellige sammensætninger for på bedste vis at dække forskellige politikområder og sektorer.

| (47) | Med henblik på at undgå, at ensartede strukturer parallelt vurderer forslag til anvendelse af EU-garantien bør Investeringsudvalget ved sin oprettelse få ansvaret for også at godkende anvendelsen af EU-garantien til finansierings- og investeringstransaktioner i henhold til forordning (EU) 2015/1017. |
| --- | --- |

(47)

Med henblik på at undgå, at ensartede strukturer parallelt vurderer forslag til anvendelse af EU-garantien bør Investeringsudvalget ved sin oprettelse få ansvaret for også at godkende anvendelsen af EU-garantien til finansierings- og investeringstransaktioner i henhold til forordning (EU) 2015/1017.

| (48) | Et uafhængigt sekretariat, som ledes af Kommissionen, og som er ansvarligt over for formanden for Investeringsudvalget, bør bistå Investeringsudvalget. |
| --- | --- |

(48)

Et uafhængigt sekretariat, som ledes af Kommissionen, og som er ansvarligt over for formanden for Investeringsudvalget, bør bistå Investeringsudvalget.

| (49) | Ved udvælgelsen af gennemførelsespartnere til gennemførelse af InvestEU-Fonden bør Kommissionen tage hensyn til modpartens evne til at opfylde målene for InvestEU-Fonden og til at bidrage med egne midler med henblik på at sikre en passende geografisk dækning og spredning såvel som dens evne til at tiltrække private investorer og sikre tilstrækkelig risikospredning og bidrage med nye løsninger til afhjælpning af markedssvigt og suboptimale investeringsforhold. EIB-Gruppen bør i betragtning af dens rolle i henhold til traktaterne, dens evne til at operere i alle medlemsstater og dens erfaringer med forvaltningen af nuværende finansielle instrumenter og af EFSI forblive en privilegeret gennemførelsespartner under InvestEU-Fondens EU-segment. Foruden EIB-Gruppen bør nationale erhvervsfremmende banker eller institutter kunne tilbyde en komplementær række finansielle produkter, eftersom deres erfaring og kapacitet på nationalt og lokalt plan vil kunne hjælpe med at maksimere virkningerne af de offentlige midler på hele Unionens område og sikre en rimelig geografisk balance mellem projekter. InvestEU-programmet bør gennemføres på en sådan måde, at der skabes lige vilkår for mindre og yngre erhvervsfremmende banker og institutter. Det bør desuden være muligt for andre internationale finansielle institutioner at blive gennemførelsespartnere, navnlig når de frembyder en komparativ fordel med hensyn til særlig ekspertise og erfaring i bestemte medlemsstater, og når de udgør en EU-aktiemajoritet. Det bør også være muligt for andre enheder, som opfylder kriterierne i finansforordningen, at blive gennemførelsespartnere. |
| --- | --- |

(49)

Ved udvælgelsen af gennemførelsespartnere til gennemførelse af InvestEU-Fonden bør Kommissionen tage hensyn til modpartens evne til at opfylde målene for InvestEU-Fonden og til at bidrage med egne midler med henblik på at sikre en passende geografisk dækning og spredning såvel som dens evne til at tiltrække private investorer og sikre tilstrækkelig risikospredning og bidrage med nye løsninger til afhjælpning af markedssvigt og suboptimale investeringsforhold. EIB-Gruppen bør i betragtning af dens rolle i henhold til traktaterne, dens evne til at operere i alle medlemsstater og dens erfaringer med forvaltningen af nuværende finansielle instrumenter og af EFSI forblive en privilegeret gennemførelsespartner under InvestEU-Fondens EU-segment. Foruden EIB-Gruppen bør nationale erhvervsfremmende banker eller institutter kunne tilbyde en komplementær række finansielle produkter, eftersom deres erfaring og kapacitet på nationalt og lokalt plan vil kunne hjælpe med at maksimere virkningerne af de offentlige midler på hele Unionens område og sikre en rimelig geografisk balance mellem projekter. InvestEU-programmet bør gennemføres på en sådan måde, at der skabes lige vilkår for mindre og yngre erhvervsfremmende banker og institutter. Det bør desuden være muligt for andre internationale finansielle institutioner at blive gennemførelsespartnere, navnlig når de frembyder en komparativ fordel med hensyn til særlig ekspertise og erfaring i bestemte medlemsstater, og når de udgør en EU-aktiemajoritet. Det bør også være muligt for andre enheder, som opfylder kriterierne i finansforordningen, at blive gennemførelsespartnere.

| (50) | For at fremme den geografiske diversificering kan der etableres investeringsplatforme for at kombinere gennemførelsespartnernes indsats og ekspertise med andre nationale erhvervsfremmende banker eller institutter med begrænset erfaring i forbindelse med anvendelsen af finansielle instrumenter. Sådanne strukturer bør fremmes, bl.a. i kraft af støtte fra InvestEU-rådgivningsplatformen. Det er hensigtsmæssigt at samle medinvestorer, offentlige myndigheder, eksperter, uddannelses- og forskningsinstitutter, relevante arbejdsmarkedsparter og repræsentanter for civilsamfundet samt andre relevante aktører på EU-plan, nationalt plan og regionalt plan for at fremme anvendelsen af investeringsplatforme i relevante sektorer. |
| --- | --- |

(50)

For at fremme den geografiske diversificering kan der etableres investeringsplatforme for at kombinere gennemførelsespartnernes indsats og ekspertise med andre nationale erhvervsfremmende banker eller institutter med begrænset erfaring i forbindelse med anvendelsen af finansielle instrumenter. Sådanne strukturer bør fremmes, bl.a. i kraft af støtte fra InvestEU-rådgivningsplatformen. Det er hensigtsmæssigt at samle medinvestorer, offentlige myndigheder, eksperter, uddannelses- og forskningsinstitutter, relevante arbejdsmarkedsparter og repræsentanter for civilsamfundet samt andre relevante aktører på EU-plan, nationalt plan og regionalt plan for at fremme anvendelsen af investeringsplatforme i relevante sektorer.

| (51) | EU-garantien under medlemsstatssegmentet bør ydes til enhver gennemførelsespartner, der er støtteberettiget i henhold til finansforordningens artikel 62, stk. 1, litra c), herunder nationale eller regionale erhvervsfremmende banker eller institutter, EIB, Den Europæiske Investeringsfond eller andre internationale finansielle institutioner. Ved udvælgelsen af gennemførelsespartnere under medlemsstatssegmentet bør Kommissionen tage medlemsstaternes forslag i betragtning, således som det afspejles i bidragsaftalen. I overensstemmelse med finansforordningens artikel 154 skal Kommissionen foretage en vurdering af gennemførelsespartnerens regler og procedurer for at forvisse sig om, at Unionens finansielle interesser beskyttes på et niveau, der svarer til Kommissionens beskyttelsesniveau. |
| --- | --- |

(51)

EU-garantien under medlemsstatssegmentet bør ydes til enhver gennemførelsespartner, der er støtteberettiget i henhold til finansforordningens artikel 62, stk. 1, litra c), herunder nationale eller regionale erhvervsfremmende banker eller institutter, EIB, Den Europæiske Investeringsfond eller andre internationale finansielle institutioner. Ved udvælgelsen af gennemførelsespartnere under medlemsstatssegmentet bør Kommissionen tage medlemsstaternes forslag i betragtning, således som det afspejles i bidragsaftalen. I overensstemmelse med finansforordningens artikel 154 skal Kommissionen foretage en vurdering af gennemførelsespartnerens regler og procedurer for at forvisse sig om, at Unionens finansielle interesser beskyttes på et niveau, der svarer til Kommissionens beskyttelsesniveau.

| (52) | Den endelige beslutning vedrørende finansierings- og investeringstransaktioner bør træffes af gennemførelsespartneren i dennes navn, gennemføres i overensstemmelse med dennes interne regler, politikker og procedurer og opføres i dennes regnskab eller, hvis det er relevant, anføres i noterne til regnskabet. Kommissionen bør derfor udelukkende aflægge regnskab for eventuelle finansielle forpligtelser i forbindelse med EU-garantien og bør offentliggøre det maksimale garantibeløb, herunder alle relevante oplysninger om den ydede garanti. |
| --- | --- |

(52)

Den endelige beslutning vedrørende finansierings- og investeringstransaktioner bør træffes af gennemførelsespartneren i dennes navn, gennemføres i overensstemmelse med dennes interne regler, politikker og procedurer og opføres i dennes regnskab eller, hvis det er relevant, anføres i noterne til regnskabet. Kommissionen bør derfor udelukkende aflægge regnskab for eventuelle finansielle forpligtelser i forbindelse med EU-garantien og bør offentliggøre det maksimale garantibeløb, herunder alle relevante oplysninger om den ydede garanti.

| (53) | InvestEU-Fonden bør, hvor det er hensigtsmæssigt, give mulighed for på let, problemfri og effektiv vis at blande tilskud, finansielle instrumenter eller begge dele, som finansieres over EU-budgettet eller af andre fonde såsom Innovationsfonden under EU's emissionshandelssystem (ETS), med EU-garantien i de tilfælde, hvor det er nødvendigt for på bedste vis at understøtte investeringer til afhjælpning af særlige markedssvigt eller suboptimale investeringsforhold. |
| --- | --- |

(53)

InvestEU-Fonden bør, hvor det er hensigtsmæssigt, give mulighed for på let, problemfri og effektiv vis at blande tilskud, finansielle instrumenter eller begge dele, som finansieres over EU-budgettet eller af andre fonde såsom Innovationsfonden under EU's emissionshandelssystem (ETS), med EU-garantien i de tilfælde, hvor det er nødvendigt for på bedste vis at understøtte investeringer til afhjælpning af særlige markedssvigt eller suboptimale investeringsforhold.

| (54) | Projekter, der indgives af gennemførelsespartnere med henblik på at modtage støtte under InvestEU-programmet, og som omfatter blanding af støtte, der ydes under InvestEU-Fonden, med støtte fra andre EU-programmer, bør som helhed stemme overens med de pågældende EU-programmers mål og kriterier for støtteberettigelse. Beslutningen om anvendelse af EU-garantien træffes i henhold til InvestEU-programmet. |
| --- | --- |

(54)

Projekter, der indgives af gennemførelsespartnere med henblik på at modtage støtte under InvestEU-programmet, og som omfatter blanding af støtte, der ydes under InvestEU-Fonden, med støtte fra andre EU-programmer, bør som helhed stemme overens med de pågældende EU-programmers mål og kriterier for støtteberettigelse. Beslutningen om anvendelse af EU-garantien træffes i henhold til InvestEU-programmet.

| (55) | InvestEU-rådgivningsplatformen bør støtte udviklingen af en solid pipeline af investeringsprojekter inden for hvert politikområde gennem rådgivningsinitiativer, som gennemføres af EIB-Gruppen eller andre rådgivningspartnere, eller som gennemføres direkte af Kommissionen. InvestEU-rådgivningsplatformen bør fremme den geografiske spredning med henblik på at bidrage til Unionens mål om økonomisk, social og territorial samhørighed og udligning af regionale forskelle. InvestEU-rådgivningsplatformen bør især fokusere på at samle små projekter i større porteføljer. Kommissionen, EIB-Gruppen og de øvrige rådgivningspartnere bør arbejde tæt sammen med henblik på at sikre effektivitet, synergi og effektiv geografisk dækning af støtte i hele Unionen under hensyntagen til de lokale gennemførelsespartneres ekspertise og lokale kapacitet samt Det Europæiske Centrum for Investeringsrådgivning, der er oprettet i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2015/1017 (15). Samtidig bør InvestEU-rådgivningsplatformen udgøre et centralt kontaktpunkt for offentlige myndigheder og projektpromotorer vedrørende bistand til projektudvikling under InvestEU-rådgivningsplatformen. |
| --- | --- |

(55)

InvestEU-rådgivningsplatformen bør støtte udviklingen af en solid pipeline af investeringsprojekter inden for hvert politikområde gennem rådgivningsinitiativer, som gennemføres af EIB-Gruppen eller andre rådgivningspartnere, eller som gennemføres direkte af Kommissionen. InvestEU-rådgivningsplatformen bør fremme den geografiske spredning med henblik på at bidrage til Unionens mål om økonomisk, social og territorial samhørighed og udligning af regionale forskelle. InvestEU-rådgivningsplatformen bør især fokusere på at samle små projekter i større porteføljer. Kommissionen, EIB-Gruppen og de øvrige rådgivningspartnere bør arbejde tæt sammen med henblik på at sikre effektivitet, synergi og effektiv geografisk dækning af støtte i hele Unionen under hensyntagen til de lokale gennemførelsespartneres ekspertise og lokale kapacitet samt Det Europæiske Centrum for Investeringsrådgivning, der er oprettet i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2015/1017 (15). Samtidig bør InvestEU-rådgivningsplatformen udgøre et centralt kontaktpunkt for offentlige myndigheder og projektpromotorer vedrørende bistand til projektudvikling under InvestEU-rådgivningsplatformen.

| (56) | InvestEU-rådgivningsplatformen bør oprettes af Kommissionen sammen med EIB-Gruppen som hovedpartner med udgangspunkt i de erfaringer, der er indhøstet gennem Det Europæiske Centrum for Investeringsrådgivning. Kommissionen bør være ansvarlig for den politiske styring af InvestEU-rådgivningsplatformen og for forvaltningen af det centrale kontaktpunkt. EIB-Gruppen bør iværksætte rådgivningsinitiativer inden for politikområderne. EIB-Gruppen bør desuden levere operationelle tjenester til Kommissionen, herunder ved at give input til de strategiske og politiske retningslinjer vedrørende rådgivningsinitiativer, kortlægge eksisterende og nye rådgivningsinitiativer, vurdere rådgivningsbehov og rådgive Kommissionen om, hvordan disse behov bedst kan håndteres gennem eksisterende eller nye rådgivningsinitiativer. |
| --- | --- |

(56)

InvestEU-rådgivningsplatformen bør oprettes af Kommissionen sammen med EIB-Gruppen som hovedpartner med udgangspunkt i de erfaringer, der er indhøstet gennem Det Europæiske Centrum for Investeringsrådgivning. Kommissionen bør være ansvarlig for den politiske styring af InvestEU-rådgivningsplatformen og for forvaltningen af det centrale kontaktpunkt. EIB-Gruppen bør iværksætte rådgivningsinitiativer inden for politikområderne. EIB-Gruppen bør desuden levere operationelle tjenester til Kommissionen, herunder ved at give input til de strategiske og politiske retningslinjer vedrørende rådgivningsinitiativer, kortlægge eksisterende og nye rådgivningsinitiativer, vurdere rådgivningsbehov og rådgive Kommissionen om, hvordan disse behov bedst kan håndteres gennem eksisterende eller nye rådgivningsinitiativer.

| (57) | For at sikre at de rådgivende tjenester dækker geografisk bredt i hele Unionen, og for at udnytte den lokale viden om InvestEU-Fonden bedst muligt bør InvestEU-rådgivningsplatformen sikres en lokal tilstedeværelse, hvor det er nødvendigt og under hensyntagen til eksisterende støtteordninger og lokale samarbejdspartnere, med henblik på at tilvejebringe konkret, proaktiv, skræddersyet bistand på stedet. For at gøre det lettere at yde rådgivningsbistand på lokalt plan og sikre effektivitet, synergier og effektiv geografisk dækning af bistanden i hele Unionen bør InvestEU-rådgivningsplatformen samarbejde med nationale erhvervsfremmende banker eller institutter og bør drage nytte og gøre brug af deres ekspertise. |
| --- | --- |

(57)

For at sikre at de rådgivende tjenester dækker geografisk bredt i hele Unionen, og for at udnytte den lokale viden om InvestEU-Fonden bedst muligt bør InvestEU-rådgivningsplatformen sikres en lokal tilstedeværelse, hvor det er nødvendigt og under hensyntagen til eksisterende støtteordninger og lokale samarbejdspartnere, med henblik på at tilvejebringe konkret, proaktiv, skræddersyet bistand på stedet. For at gøre det lettere at yde rådgivningsbistand på lokalt plan og sikre effektivitet, synergier og effektiv geografisk dækning af bistanden i hele Unionen bør InvestEU-rådgivningsplatformen samarbejde med nationale erhvervsfremmende banker eller institutter og bør drage nytte og gøre brug af deres ekspertise.

| (58) | InvestEU-rådgivningsplatformen bør yde rådgivningsbistand til små projekter og projekter for nystartede virksomheder, især når nystartede virksomheder søger at beskytte deres forsknings- og innovationsinvesteringer ved at erhverve rettigheder til immateriel ejendom, f.eks. patenter, idet der tages hensyn til forekomsten af — og søges synergier med — andre tjenester, der kan dække sådanne foranstaltninger. |
| --- | --- |

(58)

InvestEU-rådgivningsplatformen bør yde rådgivningsbistand til små projekter og projekter for nystartede virksomheder, især når nystartede virksomheder søger at beskytte deres forsknings- og innovationsinvesteringer ved at erhverve rettigheder til immateriel ejendom, f.eks. patenter, idet der tages hensyn til forekomsten af — og søges synergier med — andre tjenester, der kan dække sådanne foranstaltninger.

| (59) | I forbindelse med InvestEU-Fonden er der også behov for at yde bistand til projektudvikling og kapacitetsopbygning med henblik på at udvikle den organisatoriske kapacitet og de markedsudviklingsaktiviteter, der er nødvendige for at tilvejebringe projekter af høj kvalitet. Denne bistand bør også være rettet mod finansielle formidlere, som spiller en central rolle med hensyn til at skaffe
  SMV'er og andre aktører
  adgang til finansiering og derved realisere deres fulde potentiale
  , og bør omfatte teknisk bistand
  . Samtidig har rådgivningsbistanden til formål at skabe de rette betingelser for at udvide det potentielle antal støtteberettigede modtagere i fremspirende markedssegmenter, især i de tilfælde, hvor de individuelle projekter på grund af deres beskedne størrelse medfører betydeligt større transaktionsomkostninger på projektniveau, f.eks. økosystemer for social finansiering, herunder filantropiske organisationer, eller de kulturelle og kreative sektorer. Bistanden til kapacitetsopbygning bør komplementere og supplere foranstaltninger inden for rammerne af andre EU-programmer, som dækker specifikke politikområder. Der bør også gøres en indsats for at støtte kapacitetsopbygningen hos potentielle projektpromotorer, navnlig lokale organisationer og myndigheder. |
| --- | --- |

(59)

I forbindelse med InvestEU-Fonden er der også behov for at yde bistand til projektudvikling og kapacitetsopbygning med henblik på at udvikle den organisatoriske kapacitet og de markedsudviklingsaktiviteter, der er nødvendige for at tilvejebringe projekter af høj kvalitet. Denne bistand bør også være rettet mod finansielle formidlere, som spiller en central rolle med hensyn til at skaffe
  SMV'er og andre aktører
  adgang til finansiering og derved realisere deres fulde potentiale
  , og bør omfatte teknisk bistand
  . Samtidig har rådgivningsbistanden til formål at skabe de rette betingelser for at udvide det potentielle antal støtteberettigede modtagere i fremspirende markedssegmenter, især i de tilfælde, hvor de individuelle projekter på grund af deres beskedne størrelse medfører betydeligt større transaktionsomkostninger på projektniveau, f.eks. økosystemer for social finansiering, herunder filantropiske organisationer, eller de kulturelle og kreative sektorer. Bistanden til kapacitetsopbygning bør komplementere og supplere foranstaltninger inden for rammerne af andre EU-programmer, som dækker specifikke politikområder. Der bør også gøres en indsats for at støtte kapacitetsopbygningen hos potentielle projektpromotorer, navnlig lokale organisationer og myndigheder.

| (60) | InvestEU-portalen bør oprettes med henblik på at udgøre en lettilgængelig og brugervenlig projektdatabase, som kan synliggøre investeringsprojekter, der søger finansiering, med et solidt fokus på at forsyne gennemførelsespartnerne med en eventuel pipeline af investeringsprojekter, som er forenelig med EU's lovgivning og politikker. |
| --- | --- |

(60)

InvestEU-portalen bør oprettes med henblik på at udgøre en lettilgængelig og brugervenlig projektdatabase, som kan synliggøre investeringsprojekter, der søger finansiering, med et solidt fokus på at forsyne gennemførelsespartnerne med en eventuel pipeline af investeringsprojekter, som er forenelig med EU's lovgivning og politikker.

| (61) | I henhold til forordning [EU-genopretningsinstrument] og inden for rammerne af de herved tildelte midler bør genopretnings- og resiliensforanstaltninger under InvestEU gennemføres med det formål at afbøde covid-19-krisens virkninger, som er af et hidtil uset omfang
  , og styrke Unionens økonomi på lang sigt
  . Disse yderligere midler bør anvendes på en sådan måde, at fristerne i forordning [EU-genopretningsinstrument] sikres overholdt.
  Dette krav vil blive opfyldt ved indgåelsen af de relevante garantiaftaler med gennemførelsespartnerne inden den 31. december 2023. |
| --- | --- |

(61)

I henhold til forordning [EU-genopretningsinstrument] og inden for rammerne af de herved tildelte midler bør genopretnings- og resiliensforanstaltninger under InvestEU gennemføres med det formål at afbøde covid-19-krisens virkninger, som er af et hidtil uset omfang
  , og styrke Unionens økonomi på lang sigt
  . Disse yderligere midler bør anvendes på en sådan måde, at fristerne i forordning [EU-genopretningsinstrument] sikres overholdt.
  Dette krav vil blive opfyldt ved indgåelsen af de relevante garantiaftaler med gennemførelsespartnerne inden den 31. december 2023.

| (62) | I henhold til punkt 22 og 23 i den interinstitutionelle aftale om bedre lovgivning af 13. april 2016 (16) er der behov for at evaluere InvestEU-programmet på grundlag af oplysninger indsamlet gennem specifikke overvågningskrav, samtidig med at overregulering og administrative byrder undgås, navnlig for medlemsstaterne. Disse krav kan eventuelt omfatte målbare indikatorer, hvormed der kan samles dokumentation om InvestEU-programmets praktiske virkninger. |
| --- | --- |

(62)

I henhold til punkt 22 og 23 i den interinstitutionelle aftale om bedre lovgivning af 13. april 2016 (16) er der behov for at evaluere InvestEU-programmet på grundlag af oplysninger indsamlet gennem specifikke overvågningskrav, samtidig med at overregulering og administrative byrder undgås, navnlig for medlemsstaterne. Disse krav kan eventuelt omfatte målbare indikatorer, hvormed der kan samles dokumentation om InvestEU-programmets praktiske virkninger.

| (63) | Der bør anvendes en pålidelig overvågningsramme, som bygger på output-, resultat- og effektindikatorer, til at følge fremskridtene hen imod Unionens mål. For at sikre ansvarlighed over for Unionens borgere bør Kommissionen årligt rapportere til Europa-Parlamentet og Rådet om InvestEU-programmets fremskridt, virkning og operationer. |
| --- | --- |

(63)

Der bør anvendes en pålidelig overvågningsramme, som bygger på output-, resultat- og effektindikatorer, til at følge fremskridtene hen imod Unionens mål. For at sikre ansvarlighed over for Unionens borgere bør Kommissionen årligt rapportere til Europa-Parlamentet og Rådet om InvestEU-programmets fremskridt, virkning og operationer.

| (64) | Horisontale finansielle bestemmelser, der vedtages af Europa-Parlamentet og Rådet med hjemmel i artikel 322 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), finder anvendelse på denne forordning. Disse regler er fastsat i finansforordningen og regulerer navnlig proceduren for opstillingen og gennemførelsen af budgettet ved hjælp af tilskud, udbud, priser og indirekte gennemførelse, og de sikrer kontrol med de finansielle aktørers ansvar. Regler, der vedtages med hjemmel i artikel 322 i TEUF, vedrører også beskyttelsen af EU's budget i tilfælde af generelle mangler i medlemsstaterne for så vidt angår retsstatsprincippet, idet overholdelsen heraf er en væsentlig forudsætning for forsvarlig økonomisk forvaltning og effektiv EU-finansiering. |
| --- | --- |

(64)

Horisontale finansielle bestemmelser, der vedtages af Europa-Parlamentet og Rådet med hjemmel i artikel 322 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), finder anvendelse på denne forordning. Disse regler er fastsat i finansforordningen og regulerer navnlig proceduren for opstillingen og gennemførelsen af budgettet ved hjælp af tilskud, udbud, priser og indirekte gennemførelse, og de sikrer kontrol med de finansielle aktørers ansvar. Regler, der vedtages med hjemmel i artikel 322 i TEUF, vedrører også beskyttelsen af EU's budget i tilfælde af generelle mangler i medlemsstaterne for så vidt angår retsstatsprincippet, idet overholdelsen heraf er en væsentlig forudsætning for forsvarlig økonomisk forvaltning og effektiv EU-finansiering.

| (65) | Finansforordningen finder anvendelse på InvestEU-programmet. Den fastsætter regler for gennemførelsen af EU-budgettet, herunder reglerne for budgetgarantier. |
| --- | --- |

(65)

Finansforordningen finder anvendelse på InvestEU-programmet. Den fastsætter regler for gennemførelsen af EU-budgettet, herunder reglerne for budgetgarantier.

| (66) | Unionens finansielle interesser bør beskyttes ved hjælp af forholdsmæssigt afpassede foranstaltninger, herunder ved forebyggelse, påvisning, korrektion og undersøgelse af uregelmæssigheder, herunder svig, tilbagesøgning af tabte, uberettiget udbetalte eller ukorrekt anvendte midler og efter omstændighederne ved anvendelse af administrative sanktioner, jf. finansforordningen, Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 883/2013 (17), Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 2988/95 (18), Rådets forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 (19) og Rådets forordning (EU) 2017/1939 (20). Navnlig kan Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF), jf. forordning (EU, Euratom) nr. 883/2013 og forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96, foretage administrative undersøgelser, herunder kontrol og inspektion på stedet for at fastslå, om der foreligger svig, korruption eller andre ulovlige forhold, der skader EU's finansielle interesser. Den Europæiske Anklagemyndighed (»EPPO«) kan, jf. forordning (EU) 2017/1939, efterforske og retsforfølge lovovertrædelser, der skader Unionens finansielle interesser, som fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2017/1371 (21). I henhold til finansforordningen skal personer eller enheder, som modtager EU-midler, samarbejde fuldt ud om at beskytte Unionens finansielle interesser, give Kommissionen, OLAF, EPPO for så vidt angår de medlemsstater, der deltager i det forstærkede samarbejde i henhold til forordning (EU) 2017/1939, og Den Europæiske Revisionsret de fornødne rettigheder og den fornødne adgang og sikre, at eventuelle tredjeparter, der er involveret i gennemførelsen af EU-midler, indrømmer tilsvarende rettigheder. |
| --- | --- |

(66)

Unionens finansielle interesser bør beskyttes ved hjælp af forholdsmæssigt afpassede foranstaltninger, herunder ved forebyggelse, påvisning, korrektion og undersøgelse af uregelmæssigheder, herunder svig, tilbagesøgning af tabte, uberettiget udbetalte eller ukorrekt anvendte midler og efter omstændighederne ved anvendelse af administrative sanktioner, jf. finansforordningen, Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 883/2013 (17), Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 2988/95 (18), Rådets forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 (19) og Rådets forordning (EU) 2017/1939 (20). Navnlig kan Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF), jf. forordning (EU, Euratom) nr. 883/2013 og forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96, foretage administrative undersøgelser, herunder kontrol og inspektion på stedet for at fastslå, om der foreligger svig, korruption eller andre ulovlige forhold, der skader EU's finansielle interesser. Den Europæiske Anklagemyndighed (»EPPO«) kan, jf. forordning (EU) 2017/1939, efterforske og retsforfølge lovovertrædelser, der skader Unionens finansielle interesser, som fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2017/1371 (21). I henhold til finansforordningen skal personer eller enheder, som modtager EU-midler, samarbejde fuldt ud om at beskytte Unionens finansielle interesser, give Kommissionen, OLAF, EPPO for så vidt angår de medlemsstater, der deltager i det forstærkede samarbejde i henhold til forordning (EU) 2017/1939, og Den Europæiske Revisionsret de fornødne rettigheder og den fornødne adgang og sikre, at eventuelle tredjeparter, der er involveret i gennemførelsen af EU-midler, indrømmer tilsvarende rettigheder.

| (67) | Tredjelande, der indgår i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS), kan deltage i EU-programmer inden for rammerne af det samarbejde, der er etableret ved EØS-aftalen, hvori det bestemmes, at programmerne kan gennemføres ved beslutning, der træffes i henhold til denne aftale. Tredjelande kan også deltage på et andet retsgrundlag. Der bør indsættes en særlig bestemmelse i denne forordning for at tildele de fornødne rettigheder og den fornødne adgang til den ansvarlige anvisningsberettigede, OLAF og Den Europæiske Revisionsret, således at de i fuld udstrækning kan udøve deres respektive beføjelser. |
| --- | --- |

(67)

Tredjelande, der indgår i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS), kan deltage i EU-programmer inden for rammerne af det samarbejde, der er etableret ved EØS-aftalen, hvori det bestemmes, at programmerne kan gennemføres ved beslutning, der træffes i henhold til denne aftale. Tredjelande kan også deltage på et andet retsgrundlag. Der bør indsættes en særlig bestemmelse i denne forordning for at tildele de fornødne rettigheder og den fornødne adgang til den ansvarlige anvisningsberettigede, OLAF og Den Europæiske Revisionsret, således at de i fuld udstrækning kan udøve deres respektive beføjelser.

| (68) | I henhold til artikel 83 i [forslag til Rådets afgørelse om associering af de oversøiske lande og territorier med Den Europæiske Union, herunder forbindelser mellem Den Europæiske Union på den ene side og Grønland og Kongeriget Danmark på den anden side (»associeringsafgørelsen«)] (22) kan personer og enheder, som er etableret i oversøiske lande og territorier (OLT'er), modtage finansiering under overholdelse af de regler og målsætninger, der gælder for InvestEU-programmet, og eventuelle ordninger, som finder anvendelse på den medlemsstat, som det pågældende oversøiske land eller territorium hører under. |
| --- | --- |

(68)

I henhold til artikel 83 i [forslag til Rådets afgørelse om associering af de oversøiske lande og territorier med Den Europæiske Union, herunder forbindelser mellem Den Europæiske Union på den ene side og Grønland og Kongeriget Danmark på den anden side (»associeringsafgørelsen«)] (22) kan personer og enheder, som er etableret i oversøiske lande og territorier (OLT'er), modtage finansiering under overholdelse af de regler og målsætninger, der gælder for InvestEU-programmet, og eventuelle ordninger, som finder anvendelse på den medlemsstat, som det pågældende oversøiske land eller territorium hører under.

| (69) | Med henblik på at supplere ikkevæsentlige bestemmelser i denne forordning med investeringsretningslinjer og en resultattavle med indikatorer, facilitere en hurtig og fleksibel tilpasning af resultatindikatorer og tilpasse tilførselssatsen bør Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage retsakter i overensstemmelse med artikel 290 i TEUF for så vidt angår
  fastsættelsen af indikatorer, som styringsrådet skal anvende med henblik på at fastslå, hvilke medlemsstater og sektorer der er økonomisk hårdest ramt af covid-19-pandemien, og i hvilke medlemsstater muligheden for statslig solvensstøtte er mere begrænset, og metoden for anvendelsen af disse indikatorer og
  udarbejdelsen af investeringsretningslinjer for finansierings- og investeringstransaktionerne under de forskellige politikområder, resultattavlen, ændring af bilag III til denne forordning med henblik på at revidere indikatorerne og tilpasning af tilførselssatsen. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet bør sådanne investeringsretningslinjer indeholde hensigtsmæssige bestemmelser til at undgå unødige administrative byrder. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau, og at disse høringer gennemføres i overensstemmelse med principperne i den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016 om bedre lovgivning. For at sikre lige deltagelse i forberedelsen af delegerede retsakter modtager Europa-Parlamentet og Rådet navnlig alle dokumenter på samme tid som medlemsstaternes eksperter, og deres eksperter har systematisk adgang til møder i Kommissionens ekspertgrupper, der beskæftiger sig med forberedelse af delegerede retsakter. |
| --- | --- |

(69)

Med henblik på at supplere ikkevæsentlige bestemmelser i denne forordning med investeringsretningslinjer og en resultattavle med indikatorer, facilitere en hurtig og fleksibel tilpasning af resultatindikatorer og tilpasse tilførselssatsen bør Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage retsakter i overensstemmelse med artikel 290 i TEUF for så vidt angår
  fastsættelsen af indikatorer, som styringsrådet skal anvende med henblik på at fastslå, hvilke medlemsstater og sektorer der er økonomisk hårdest ramt af covid-19-pandemien, og i hvilke medlemsstater muligheden for statslig solvensstøtte er mere begrænset, og metoden for anvendelsen af disse indikatorer og
  udarbejdelsen af investeringsretningslinjer for finansierings- og investeringstransaktionerne under de forskellige politikområder, resultattavlen, ændring af bilag III til denne forordning med henblik på at revidere indikatorerne og tilpasning af tilførselssatsen. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet bør sådanne investeringsretningslinjer indeholde hensigtsmæssige bestemmelser til at undgå unødige administrative byrder. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau, og at disse høringer gennemføres i overensstemmelse med principperne i den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016 om bedre lovgivning. For at sikre lige deltagelse i forberedelsen af delegerede retsakter modtager Europa-Parlamentet og Rådet navnlig alle dokumenter på samme tid som medlemsstaternes eksperter, og deres eksperter har systematisk adgang til møder i Kommissionens ekspertgrupper, der beskæftiger sig med forberedelse af delegerede retsakter.

| (69a) | Det er nødvendigt at sikre, at InvestEU gennemføres så hurtigt som muligt efter ikrafttrædelsen. Det vil derfor være hensigtsmæssigt at give gennemførelsespartnerne mulighed for at indgive finansierings- og investeringstransaktioner til Kommissionen, inden Investeringsudvalget er kommet i gang, eller inden den relevante garantiaftale er indgået. I sådanne tilfælde bør Kommissionen være ansvarlig for godkendelsen af transaktionerne. Det bør også være muligt om fornødent og efter forudgående evaluering at lægge både finansielle instrumenter, som er oprettet ved de programmer, der henvises til i denne forordnings bilag IV, og den EU-garanti, der er oprettet ved forordning (EU) 2015/1017, sammen med de i denne forordning omhandlede finansielle instrumenter. |
| --- | --- |

(69a)

Det er nødvendigt at sikre, at InvestEU gennemføres så hurtigt som muligt efter ikrafttrædelsen. Det vil derfor være hensigtsmæssigt at give gennemførelsespartnerne mulighed for at indgive finansierings- og investeringstransaktioner til Kommissionen, inden Investeringsudvalget er kommet i gang, eller inden den relevante garantiaftale er indgået. I sådanne tilfælde bør Kommissionen være ansvarlig for godkendelsen af transaktionerne. Det bør også være muligt om fornødent og efter forudgående evaluering at lægge både finansielle instrumenter, som er oprettet ved de programmer, der henvises til i denne forordnings bilag IV, og den EU-garanti, der er oprettet ved forordning (EU) 2015/1017, sammen med de i denne forordning omhandlede finansielle instrumenter.

| (70) | InvestEU-programmet bør afhjælpe EU-dækkende og medlemsstatsspecifikke markedssvigt og suboptimale investeringsforhold samt give mulighed for EU-dækkende markedstestning af innovative finansielle produkter samt systemer til udbredelse heraf med henblik på at afhjælpe nye eller komplekse markedssvigt. Det er derfor hensigtsmæssigt med en indsats på EU-plan — |
| --- | --- |

(70)

InvestEU-programmet bør afhjælpe EU-dækkende og medlemsstatsspecifikke markedssvigt og suboptimale investeringsforhold samt give mulighed for EU-dækkende markedstestning af innovative finansielle produkter samt systemer til udbredelse heraf med henblik på at afhjælpe nye eller komplekse markedssvigt. Det er derfor hensigtsmæssigt med en indsats på EU-plan —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

KAPITEL I

GENERELLE BESTEMMELSER

Artikel 1

Genstand

1.   Ved denne forordning oprettes InvestEU-Fonden, der stiller en EU-garanti til rådighed med henblik på at støtte finansierings- og investeringstransaktioner, der foretages af gennemførelsespartnere til støtte for Unionens interne politikker.

2.   Der oprettes ligeledes en mekanisme til at yde rådgivningsbistand for at støtte udviklingen af investeringsegnede projekter og adgangen til finansiering og den dertil knyttede bistand til kapacitetsopbygning (»InvestEU-rådgivningsplatformen«). Der oprettes desuden en database til at synliggøre projekter, som projektpromotorer søger finansiering til, og som vil indeholde oplysninger til investorer om investeringsmuligheder (»InvestEU-portalen«).

3.   Endelig fastsættes målene for InvestEU-programmet, dets budget og størrelsen af EU-garantien for perioden 2021-2027, formerne for EU-finansiering samt reglerne for ydelse af denne finansiering.

Artikel 2

Definitioner

I denne forordning forstås ved:

| 1) | »InvestEU-programmet«: InvestEU-Fonden, InvestEU-rådgivningsplatformen, InvestEU-portalen og blandingsoperationer samlet set |
| --- | --- |

1)

»InvestEU-programmet«: InvestEU-Fonden, InvestEU-rådgivningsplatformen, InvestEU-portalen og blandingsoperationer samlet set

| 2) | »EU-garanti«: en overordnet uigenkaldelig og ubetinget budgetgaranti på anfordring ydet over EU-budgettet, hvorunder budgetgarantier, jf. finansforordningens artikel 219, stk. 1, får virkning gennem ikrafttrædelsen af individuelle garantiaftaler med gennemførelsespartnere |
| --- | --- |

2)

»EU-garanti«: en overordnet uigenkaldelig og ubetinget budgetgaranti på anfordring ydet over EU-budgettet, hvorunder budgetgarantier, jf. finansforordningens artikel 219, stk. 1, får virkning gennem ikrafttrædelsen af individuelle garantiaftaler med gennemførelsespartnere

| 3) | »politikområde«: et udpeget område, hvortil der kan ydes støtte under EU-garantien som fastsat i artikel 7, stk. 1 |
| --- | --- |

3)

»politikområde«: et udpeget område, hvortil der kan ydes støtte under EU-garantien som fastsat i artikel 7, stk. 1

| 4) | »segment«: en del af EU-garantien, der defineres i henhold til oprindelsen af de midler, der indgår i segmentet |
| --- | --- |

4)

»segment«: en del af EU-garantien, der defineres i henhold til oprindelsen af de midler, der indgår i segmentet

| 5) | »blandingsoperation«: en foranstaltning, som støttes over EU-budgettet, og som kombinerer ikketilbagebetalingspligtig støtte, tilbagebetalingspligtig støtte eller begge dele fra EU's budget med tilbagebetalingspligtig støtte fra udviklingsinstitutioner eller andre offentlige finansieringsinstitutioner eller fra kommercielle finansieringsinstitutioner og investorer; med henblik på denne definition kan andre EU-programmer, som modtager finansiering fra andre kilder end EU-budgettet, f.eks. Innovationsfonden under EU's emissionshandelssystem (ETS), sidestilles med EU-programmer, der finansieres over EU-budgettet |
| --- | --- |

5)

»blandingsoperation«: en foranstaltning, som støttes over EU-budgettet, og som kombinerer ikketilbagebetalingspligtig støtte, tilbagebetalingspligtig støtte eller begge dele fra EU's budget med tilbagebetalingspligtig støtte fra udviklingsinstitutioner eller andre offentlige finansieringsinstitutioner eller fra kommercielle finansieringsinstitutioner og investorer; med henblik på denne definition kan andre EU-programmer, som modtager finansiering fra andre kilder end EU-budgettet, f.eks. Innovationsfonden under EU's emissionshandelssystem (ETS), sidestilles med EU-programmer, der finansieres over EU-budgettet

| 6) | »EIB«: Den Europæiske Investeringsbank |
| --- | --- |

6)

»EIB«: Den Europæiske Investeringsbank

| 7) | »EIB-Gruppen«: EIB, dens datterselskaber eller andre enheder, der er oprettet i henhold til artikel 28, stk. 1, i protokol nr. 5 om Den Europæiske Investeringsbanks vedtægter, der er knyttet som bilag til traktaten om Den Europæiske Union og TEUF (EIB's vedtægter) |
| --- | --- |

7)

»EIB-Gruppen«: EIB, dens datterselskaber eller andre enheder, der er oprettet i henhold til artikel 28, stk. 1, i protokol nr. 5 om Den Europæiske Investeringsbanks vedtægter, der er knyttet som bilag til traktaten om Den Europæiske Union og TEUF (EIB's vedtægter)

| 8) | »finansielt bidrag«: et bidrag fra en gennemførelsespartner i form af egen risikotagningskapacitet, som ydes på pari passu-basis med EU-garantien eller i en anden form, der muliggør en effektiv gennemførelse af InvestEU-programmet, samtidig med at der sikres en passende afstemning af interesser |
| --- | --- |

8)

»finansielt bidrag«: et bidrag fra en gennemførelsespartner i form af egen risikotagningskapacitet, som ydes på pari passu-basis med EU-garantien eller i en anden form, der muliggør en effektiv gennemførelse af InvestEU-programmet, samtidig med at der sikres en passende afstemning af interesser

| 9) | »bidragsaftale«: et retligt instrument, hvorved Kommissionen og en eller flere medlemsstater angiver betingelserne for EU-garantien under medlemsstatssegmentet som fastsat i artikel 9 |
| --- | --- |

9)

»bidragsaftale«: et retligt instrument, hvorved Kommissionen og en eller flere medlemsstater angiver betingelserne for EU-garantien under medlemsstatssegmentet som fastsat i artikel 9

| 10) | »finansielt produkt«: en finansiel mekanisme eller ordning, i henhold til hvilken gennemførelsespartneren yder direkte eller formidlet finansiering til endelige modtagere gennem en af de i artikel 15 omhandlede finansieringsformer |
| --- | --- |

10)

»finansielt produkt«: en finansiel mekanisme eller ordning, i henhold til hvilken gennemførelsespartneren yder direkte eller formidlet finansiering til endelige modtagere gennem en af de i artikel 15 omhandlede finansieringsformer

| 11) | »finansierings- og/eller investeringstransaktioner«: transaktioner med henblik på at tilvejebringe direkte eller indirekte finansiering til endelige modtagere ved hjælp af finansielle produkter, som gennemføres af en gennemførelsespartner i eget navn, og som tilvejebringes af gennemførelsespartneren i overensstemmelse med dennes interne regler, politikker og procedurer og opføres i gennemførelsespartnerens regnskab eller, hvis det er relevant, anføres i noterne til dette regnskab |
| --- | --- |

11)

»finansierings- og/eller investeringstransaktioner«: transaktioner med henblik på at tilvejebringe direkte eller indirekte finansiering til endelige modtagere ved hjælp af finansielle produkter, som gennemføres af en gennemførelsespartner i eget navn, og som tilvejebringes af gennemførelsespartneren i overensstemmelse med dennes interne regler, politikker og procedurer og opføres i gennemførelsespartnerens regnskab eller, hvis det er relevant, anføres i noterne til dette regnskab

| 12) | »fonde under delt forvaltning«: fonde, der giver mulighed for at tildele en del af midlerne deri til hensættelser til en budgetgaranti under medlemsstatssegmentet i InvestEU-Fonden, dvs. Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU), Den Europæiske Socialfond Plus (ESF+), Samhørighedsfonden, Den Europæiske Hav- og Fiskerifond (EHFF), Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL) og [Fonden for Retfærdig Omstilling (FRO)] (23) |
| --- | --- |

12)

»fonde under delt forvaltning«: fonde, der giver mulighed for at tildele en del af midlerne deri til hensættelser til en budgetgaranti under medlemsstatssegmentet i InvestEU-Fonden, dvs. Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU), Den Europæiske Socialfond Plus (ESF+), Samhørighedsfonden, Den Europæiske Hav- og Fiskerifond (EHFF), Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL) og [Fonden for Retfærdig Omstilling (FRO)] (23)

| 13) | »garantiaftale«: et retligt instrument, hvorved Kommissionen og en gennemførelsespartner præciserer betingelserne for at lade finansierings- eller investeringstransaktioner være omfattet af EU-garantien, for at yde EU-garantien i forbindelse med disse transaktioner og for at gennemføre transaktionerne i overensstemmelse med bestemmelserne i denne forordning |
| --- | --- |

13)

»garantiaftale«: et retligt instrument, hvorved Kommissionen og en gennemførelsespartner præciserer betingelserne for at lade finansierings- eller investeringstransaktioner være omfattet af EU-garantien, for at yde EU-garantien i forbindelse med disse transaktioner og for at gennemføre transaktionerne i overensstemmelse med bestemmelserne i denne forordning

| 14) | »gennemførelsespartner«: en støtteberettiget modpart, f.eks. en finansiel institution eller en anden finansiel formidler, som Kommissionen har indgået en garantiaftale med |
| --- | --- |

14)

»gennemførelsespartner«: en støtteberettiget modpart, f.eks. en finansiel institution eller en anden finansiel formidler, som Kommissionen har indgået en garantiaftale med

| 15) | »vigtigt projekt af fælleseuropæisk interesse«: et projekt, der opfylder alle kriterierne i Kommissionens meddelelse om kriterier for analysen af, hvorvidt statsstøtte til fremme af gennemførelsen af vigtige projekter af fælleseuropæisk interesse er forenelig med det indre marked (EUT C 188 af 20.6.2014, s. 4) eller en senere revision |
| --- | --- |

15)

»vigtigt projekt af fælleseuropæisk interesse«: et projekt, der opfylder alle kriterierne i Kommissionens meddelelse om kriterier for analysen af, hvorvidt statsstøtte til fremme af gennemførelsen af vigtige projekter af fælleseuropæisk interesse er forenelig med det indre marked (EUT C 188 af 20.6.2014, s. 4) eller en senere revision

| 16) | »InvestEU-rådgivningsplatformen«: den i artikel 24 definerede tekniske bistand |
| --- | --- |

16)

»InvestEU-rådgivningsplatformen«: den i artikel 24 definerede tekniske bistand

| 17) | »rådgivningsaftale«: et retligt instrument, hvorved Kommissionen og rådgivningspartneren fastsætter betingelserne for gennemførelsen af InvestEU-rådgivningsplatformen |
| --- | --- |

17)

»rådgivningsaftale«: et retligt instrument, hvorved Kommissionen og rådgivningspartneren fastsætter betingelserne for gennemførelsen af InvestEU-rådgivningsplatformen

| 18) | »rådgivningsinitiativ«: teknisk bistand og rådgivningstjenester, der støtter investeringer, herunder kapacitetsopbygningsaktiviteter, som gennemføres af rådgivningspartnere, af eksterne tjenesteydere, som Kommissionen har indgået aftale med, eller af forvaltningsorganer |
| --- | --- |

18)

»rådgivningsinitiativ«: teknisk bistand og rådgivningstjenester, der støtter investeringer, herunder kapacitetsopbygningsaktiviteter, som gennemføres af rådgivningspartnere, af eksterne tjenesteydere, som Kommissionen har indgået aftale med, eller af forvaltningsorganer

| 19) | »rådgivningspartner«: en støtteberettiget modpart såsom en finansiel institution eller en anden enhed, med hvem Kommissionen har indgået en rådgivningsaftale om gennemførelse af et eller flere andre rådgivningsinitiativer end de rådgivningsinitiativer, der gennemføres via eksterne tjenesteydere, som Kommissionen eller forvaltningsorganerne har indgået aftale med |
| --- | --- |

19)

»rådgivningspartner«: en støtteberettiget modpart såsom en finansiel institution eller en anden enhed, med hvem Kommissionen har indgået en rådgivningsaftale om gennemførelse af et eller flere andre rådgivningsinitiativer end de rådgivningsinitiativer, der gennemføres via eksterne tjenesteydere, som Kommissionen eller forvaltningsorganerne har indgået aftale med

| 20) | »InvestEU-portalen«: den i artikel 25 definerede database |
| --- | --- |

20)

»InvestEU-portalen«: den i artikel 25 definerede database

| 21) | »investeringsretningslinjer«: de retningslinjer, der er fastlagt ved en delegeret retsakt, som omhandlet i artikel 7, stk. 7 |
| --- | --- |

21)

»investeringsretningslinjer«: de retningslinjer, der er fastlagt ved en delegeret retsakt, som omhandlet i artikel 7, stk. 7

| 22) | »investeringsplatform«: special purpose vehicle, forvaltet konto, kontraktbaseret samfinansierings- eller risikodelingsordning eller en ordning oprettet på anden måde, som enheder kanaliserer finansielle bidrag igennem for at finansiere en række investeringsprojekter, og som kan omfatte:






  a) | en national eller subnational platform, som samler en række investeringsprojekter på en given medlemsstats område |
| --- | --- | --- |

22)

»investeringsplatform«: special purpose vehicle, forvaltet konto, kontraktbaseret samfinansierings- eller risikodelingsordning eller en ordning oprettet på anden måde, som enheder kanaliserer finansielle bidrag igennem for at finansiere en række investeringsprojekter, og som kan omfatte:

a)

en national eller subnational platform, som samler en række investeringsprojekter på en given medlemsstats område

| b) | en grænseoverskridende, tværnational, regional eller makroregional platform, som samler partnere fra en række medlemsstater, regioner eller tredjelande med interesse i investeringsprojekter i et bestemt geografisk område |
| --- | --- |

b)

en grænseoverskridende, tværnational, regional eller makroregional platform, som samler partnere fra en række medlemsstater, regioner eller tredjelande med interesse i investeringsprojekter i et bestemt geografisk område

| c) | en tematisk platform, som samler investeringsprojekter inden for en given sektor |
| --- | --- |

c)

en tematisk platform, som samler investeringsprojekter inden for en given sektor

| 23) | »mikrofinansiering«: mikrofinansiering som defineret i artikel [2, stk. 11,] i forordning [[ESF+] nummer] |
| --- | --- |

23)

»mikrofinansiering«: mikrofinansiering som defineret i artikel [2, stk. 11,] i forordning [[ESF+] nummer]

| 24) | »national erhvervsfremmende bank eller institut«: en retlig enhed, der udøver erhvervsmæssig finansiel virksomhed, og som er tillagt beføjelse af en medlemsstat eller en medlemsstats enhed på centralt, regionalt eller lokalt plan til at udøve offentlig udviklingsvirksomhed eller erhvervsfremmende virksomhed |
| --- | --- |

24)

»national erhvervsfremmende bank eller institut«: en retlig enhed, der udøver erhvervsmæssig finansiel virksomhed, og som er tillagt beføjelse af en medlemsstat eller en medlemsstats enhed på centralt, regionalt eller lokalt plan til at udøve offentlig udviklingsvirksomhed eller erhvervsfremmende virksomhed

| 25) | »små og mellemstore virksomheder« eller »SMV'er«: mikrovirksomheder eller små eller mellemstore virksomheder som defineret i bilaget til Kommissionens henstilling 2003/361/EF (24) |
| --- | --- |

25)

»små og mellemstore virksomheder« eller »SMV'er«: mikrovirksomheder eller små eller mellemstore virksomheder som defineret i bilaget til Kommissionens henstilling 2003/361/EF (24)

| 26) | »lille midcapselskab«: en enhed, som ikke er en SMV, og som har op til 499 ansatte |
| --- | --- |

26)

»lille midcapselskab«: en enhed, som ikke er en SMV, og som har op til 499 ansatte

| 26a) | »virksomheder«: med henblik på politikområdet solvensstøtte, virksomheder, projektselskaber, offentlig-private partnerskaber og andre juridiske strukturer |
| --- | --- |

26a)

»virksomheder«: med henblik på politikområdet solvensstøtte, virksomheder, projektselskaber, offentlig-private partnerskaber og andre juridiske strukturer

| 27) | »social virksomhed«: en social virksomhed som defineret i artikel [2, stk. 15,] i forordning [[ESF+] nummer] |
| --- | --- |

27)

»social virksomhed«: en social virksomhed som defineret i artikel [2, stk. 15,] i forordning [[ESF+] nummer]

| 28) | »tredjeland«: et land, der ikke er en EU-medlemsstat. |
| --- | --- |

28)

»tredjeland«: et land, der ikke er en EU-medlemsstat.

Artikel 3

InvestEU-programmets mål

1.   InvestEU-programmets generelle målsætning er at støtte Unionens politiske mål gennem finansierings- og investeringstransaktioner, der bidrager til:

| a) | Unionens konkurrenceevne, herunder forskning, innovation og digitalisering |
| --- | --- |

a)

Unionens konkurrenceevne, herunder forskning, innovation og digitalisering

| b) | vækst og beskæftigelse i Unionens økonomi, dens bæredygtighed og dens miljø- og klimadimension, som bidrager til opfyldelsen af målene for bæredygtig udvikling og målene i Parisaftalen om klimaændringer og til skabelsen af arbejdspladser af høj kvalitet |
| --- | --- |

b)

vækst og beskæftigelse i Unionens økonomi, dens bæredygtighed og dens miljø- og klimadimension, som bidrager til opfyldelsen af målene for bæredygtig udvikling og målene i Parisaftalen om klimaændringer og til skabelsen af arbejdspladser af høj kvalitet

| c) | social modstandsdygtighed, inklusion og innovation i Unionen |
| --- | --- |

c)

social modstandsdygtighed, inklusion og innovation i Unionen

| d) | fremme af videnskabelige og teknologiske fremskridt samt kultur, almen uddannelse og erhvervsuddannelse |
| --- | --- |

d)

fremme af videnskabelige og teknologiske fremskridt samt kultur, almen uddannelse og erhvervsuddannelse

| e) | integration af Unionens kapitalmarkeder og styrkelse af det indre marked, herunder løsninger, der afhjælper fragmenteringen af Unionens kapitalmarkeder, diversificerer finansieringskilderne for virksomheder i Unionen og fremmer bæredygtig finansiering |
| --- | --- |

e)

integration af Unionens kapitalmarkeder og styrkelse af det indre marked, herunder løsninger, der afhjælper fragmenteringen af Unionens kapitalmarkeder, diversificerer finansieringskilderne for virksomheder i Unionen og fremmer bæredygtig finansiering

| f) | fremme af økonomisk, social og territorial samhørighed, eller |
| --- | --- |

f)

fremme af økonomisk, social og territorial samhørighed, eller

| g) | en bæredygtig og inklusiv genopretning af Unionens
  og navnlig SMV'ers
  økonomi efter den krise, som covid-19-pandemien har forårsaget, ved at opretholde og styrke
  eksisterende
  strategiske værdikæder
  af materielle og immaterielle aktiver og udvikle nye sådanne værdikæder
  samt fastholde og øge aktiviteter af strategisk betydning for Unionen vedrørende kritisk infrastruktur,
  både fysisk, virtuel og baseret på intellektuel ejendom,
  transformative teknologier, banebrydende innovationer og input til virksomheder og forbrugere
  og støtte en bæredygtig omstilling i overensstemmelse med Unionens klimamål for 2030 og 2050 og under hensyntagen til princippet om ikke at gøre væsentlig skade
  . |
| --- | --- |

g)

en bæredygtig og inklusiv genopretning af Unionens
  og navnlig SMV'ers
  økonomi efter den krise, som covid-19-pandemien har forårsaget, ved at opretholde og styrke
  eksisterende
  strategiske værdikæder
  af materielle og immaterielle aktiver og udvikle nye sådanne værdikæder
  samt fastholde og øge aktiviteter af strategisk betydning for Unionen vedrørende kritisk infrastruktur,
  både fysisk, virtuel og baseret på intellektuel ejendom,
  transformative teknologier, banebrydende innovationer og input til virksomheder og forbrugere
  og støtte en bæredygtig omstilling i overensstemmelse med Unionens klimamål for 2030 og 2050 og under hensyntagen til princippet om ikke at gøre væsentlig skade
  .

2.   InvestEU-programmet har følgende specifikke målsætninger:

| a) | at støtte finansierings- og investeringstransaktioner vedrørende bæredygtig infrastruktur på de områder, der er omhandlet i artikel 7, stk. 1, litra a) |
| --- | --- |

a)

at støtte finansierings- og investeringstransaktioner vedrørende bæredygtig infrastruktur på de områder, der er omhandlet i artikel 7, stk. 1, litra a)

| b) | at støtte finansierings- og investeringstransaktioner vedrørende forskning, innovation og digitalisering, herunder støtte til opskalering af innovative virksomheder og markedsføring af teknologier, inden for de områder, der er omhandlet i artikel 7, stk. 1, litra b) |
| --- | --- |

b)

at støtte finansierings- og investeringstransaktioner vedrørende forskning, innovation og digitalisering, herunder støtte til opskalering af innovative virksomheder og markedsføring af teknologier, inden for de områder, der er omhandlet i artikel 7, stk. 1, litra b)

| c) | at forbedre adgangen til og tilgængeligheden af finansiering for SMV'er og små midcapselskaber samt forbedre SMV'ernes globale konkurrenceevne |
| --- | --- |

c)

at forbedre adgangen til og tilgængeligheden af finansiering for SMV'er og små midcapselskaber samt forbedre SMV'ernes globale konkurrenceevne

| d) | at forbedre adgangen til og tilgængeligheden af mikrofinansiering og finansiering for sociale virksomheder med henblik på at støtte finansierings- og investeringstransaktioner vedrørende sociale investeringer, kompetencer og færdigheder samt udvikle og konsolidere markederne for sociale investeringer på de områder, der er omhandlet i artikel 7, stk. 1, litra d) |
| --- | --- |

d)

at forbedre adgangen til og tilgængeligheden af mikrofinansiering og finansiering for sociale virksomheder med henblik på at støtte finansierings- og investeringstransaktioner vedrørende sociale investeringer, kompetencer og færdigheder samt udvikle og konsolidere markederne for sociale investeringer på de områder, der er omhandlet i artikel 7, stk. 1, litra d)

| e) | at støtte finansierings- og investeringstransaktioner i de sektorer, der er omhandlet i artikel 7, stk. 1, litra e), med det formål at opretholde og styrke Unionens strategiske autonomi
  og bæredygtighed og dens økonomis inklusivitet og konvergens og at styrke modstandsdygtigheden over for økonomiske chok |
| --- | --- |

e)

at støtte finansierings- og investeringstransaktioner i de sektorer, der er omhandlet i artikel 7, stk. 1, litra e), med det formål at opretholde og styrke Unionens strategiske autonomi
  og bæredygtighed og dens økonomis inklusivitet og konvergens og at styrke modstandsdygtigheden over for økonomiske chok

| ea) | at støtte solvensen i virksomheder, der er etableret i en medlemsstat og er aktive i Unionen. |
| --- | --- |

ea)

at støtte solvensen i virksomheder, der er etableret i en medlemsstat og er aktive i Unionen.

Artikel 4

Budget og størrelse af EU-garantien

1.   Den EU-garanti, der vedrører EU-segmentet, jf. artikel 8, stk. 1, litra a), udgør
  91 773 320 000
   EUR (i løbende priser). Den tilføres midler svarende til en sats på
  40
   %. Det i artikel 34, stk. 3, litra a), omhandlede beløb anses også som et bidrag til hensættelse som følge af denne tilførselssats.

EU-garantien kan tilføres et yderligere beløb med henblik på medlemsstatssegmentet, jf. artikel 8, stk. 1, litra b), forudsat at medlemsstaterne afsætter de pågældende beløb, jf. artikel [10, stk. 1,] i forordning [[forordningen om fælles bestemmelser] nummer] (25),▌artikel [75, stk. 1,] i forordning [[forordningen om strategiske planer under den fælles landbrugspolitik] nummer] (26)

  og i overensstemmelse med gennemførelsen af de relevante foranstaltninger i genopretnings- og resiliensplanerne under forordning [genopretnings- og resiliensfaciliteten]
  .

Medlemsstaterne kan også tilføre EU-garantien et yderligere beløb i form af kontanter med henblik på medlemsstatssegmentet. Dette beløb udgør en ekstern formålsbestemt indtægt i henhold til finansforordningens artikel 21, stk. 5, andet punktum.

Bidrag fra tredjelande, jf. artikel 5, øger også den i første afsnit nævnte EU-garanti, idet de udgør et fuldt kontantbidrag i overensstemmelse med finansforordningens artikel 218, stk. 2.

2.   Et beløb på 31 153 850 000 EUR (løbende priser) af det i stk. 1, første afsnit, omhandlede beløb afsættes til transaktioner til gennemførelse af de foranstaltninger, der er omhandlet i artikel 2 i forordning [EU-genopretningsinstrument] med henblik på at nå målene i artikel 3, stk. 2, litra e).

Et beløb på EUR
  19 850 000 000
  EUR (løbende priser) af det i stk. 1, første afsnit, omhandlede beløb afsættes til transaktioner til gennemførelse af de foranstaltninger, der er omhandlet i artikel 2 i forordning [EU-genopretningsinstrument] med henblik på at nå målene i artikel 3, stk. 2, litra a)
  og ea)
  .

Et beløb på
  40 769 470 000
  EUR (løbende priser) af det i stk. 1, første afsnit, omhandlede beløb afsættes til at nå målene i artikel 3, stk. 2, litra a)-d).

De i første og andet afsnit omhandlede beløb stilles først til rådighed fra den dato, der angives i artikel 4, stk. 3, i forordning [EU-genopretningsinstrument].

Den vejledende fordeling af EU-garantien, der vedrører EU-segmentet, er fastsat i denne forordnings bilag I. Kommissionen kan om nødvendigt
  fravige
  de beløb, der er fastsat i bilag I, ▌med op til 15 % for hvert mål. Kommissionen underretter Europa-Parlamentet og Rådet om enhver
  fravigelse
  .

3.   Finansieringsrammen for gennemførelsen af foranstaltningerne i kapitel VI og VII er på
  824 733 000
   EUR (løbende priser).

4.   Det i stk. 3 omhandlede beløb kan også anvendes til teknisk og administrativ bistand i forbindelse med gennemførelsen af InvestEU-programmet, eksempelvis forberedelses-, overvågnings-, kontrol-, revisions- og evalueringsaktiviteter, herunder institutionelle IT-systemer.

4a.
     
  I de tilfælde, hvor de i artikel 3, stk. 2, litra a), i forordning [EU-genopretningsinstrument] omhandlede tilskud ikke er blevet fuldt ud anvendt inden den 31. december 2023, eller hvor de i artikel 3, stk. 2, litra a), i forordning [EU-genopretningsinstrument] omhandlede lån til medlemsstaterne ikke er blevet ydet inden den 31. december 2023, skal en del af det ubenyttede beløb eller den ikketildelte margin, højst 16 000 000 000 EUR (i løbende priser), automatisk stilles til rådighed for InvestEU-Fonden til hensættelse til EU-garantien for perioden 2024-2027 i overensstemmelse med artikel X i forordning [EU-genopretningsinstrument]. Størrelsen på den i denne artikels stk. 1, første afsnit, omhandlede EU-garanti og den i bilag I til denne forordning omhandlede fordeling af EU-garantien skal justeres i opadgående retning i overensstemmelse hermed.

Artikel 5

Tredjelande, der er associeret til InvestEU-Fonden

EU-segmentet under InvestEU-Fonden, jf. artikel 8, stk. 1, litra a), og hvert af politikområderne, jf. artikel 7, stk. 1, kan med undtagelse af området for strategiske europæiske investeringer modtage bidrag fra følgende tredjelande med henblik på deres deltagelse i visse finansielle produkter, jf. finansforordningens artikel 218, stk. 2:

| a) | medlemmer af Den Europæiske Frihandelssammenslutning (EFTA), som er medlem af Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS), jf. betingelserne i aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde |
| --- | --- |

a)

medlemmer af Den Europæiske Frihandelssammenslutning (EFTA), som er medlem af Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS), jf. betingelserne i aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde

| b) | tiltrædende lande, kandidatlande og potentielle kandidatlande i overensstemmelse med de generelle principper og betingelser for deres deltagelse i EU-programmer, som er fastsat i de respektive rammeaftaler og associeringsrådets afgørelser eller lignende aftaler, og i overensstemmelse med de specifikke betingelser i aftaler mellem Unionen og disse tredjelande |
| --- | --- |

b)

tiltrædende lande, kandidatlande og potentielle kandidatlande i overensstemmelse med de generelle principper og betingelser for deres deltagelse i EU-programmer, som er fastsat i de respektive rammeaftaler og associeringsrådets afgørelser eller lignende aftaler, og i overensstemmelse med de specifikke betingelser i aftaler mellem Unionen og disse tredjelande

| c) | tredjelande omfattet af den europæiske naboskabspolitik i overensstemmelse med de generelle principper og betingelser for disse landes deltagelse i EU-programmer, som er fastsat i de respektive rammeaftaler og associeringsrådets afgørelser eller lignende aftaler, og i overensstemmelse med de specifikke betingelser i aftaler mellem EU og disse tredjelande |
| --- | --- |

c)

tredjelande omfattet af den europæiske naboskabspolitik i overensstemmelse med de generelle principper og betingelser for disse landes deltagelse i EU-programmer, som er fastsat i de respektive rammeaftaler og associeringsrådets afgørelser eller lignende aftaler, og i overensstemmelse med de specifikke betingelser i aftaler mellem EU og disse tredjelande

| d) | tredjelande i overensstemmelse med de betingelser, der er fastsat i en særlig aftale om tredjelandets deltagelse i EU-programmer, forudsat at der i aftalen:






  i) | sikres en rimelig balance for så vidt angår bidrag fra og fordele for det tredjeland, som deltager i EU-programmerne |
| --- | --- | --- |

d)

tredjelande i overensstemmelse med de betingelser, der er fastsat i en særlig aftale om tredjelandets deltagelse i EU-programmer, forudsat at der i aftalen:

i)

sikres en rimelig balance for så vidt angår bidrag fra og fordele for det tredjeland, som deltager i EU-programmerne

| ii) | fastsættes betingelser for deltagelse i EU-programmerne, herunder beregningen af finansielle bidrag til de enkelte programmer og deres administrative omkostninger. Disse bidrag udgør eksterne formålsbestemte indtægter i henhold til finansforordningens artikel 21, stk. 5, andet punktum |
| --- | --- |

ii)

fastsættes betingelser for deltagelse i EU-programmerne, herunder beregningen af finansielle bidrag til de enkelte programmer og deres administrative omkostninger. Disse bidrag udgør eksterne formålsbestemte indtægter i henhold til finansforordningens artikel 21, stk. 5, andet punktum

| iii) | ikke indrømmes tredjelandet beslutningskompetence over EU-programmet |
| --- | --- |

iii)

ikke indrømmes tredjelandet beslutningskompetence over EU-programmet

| iv) | fastsættes garantier vedrørende Unionens ret til at sikre en forsvarlig økonomisk forvaltning og beskytte sine finansielle interesser. |
| --- | --- |

iv)

fastsættes garantier vedrørende Unionens ret til at sikre en forsvarlig økonomisk forvaltning og beskytte sine finansielle interesser.

Artikel 6

Gennemførelse og former for EU-finansiering

1.   EU-garantien gennemføres ved indirekte forvaltning sammen med de organer, der er omhandlet i finansforordningens artikel 62, stk. 1, litra c), nr. ii), iii), v) og vi). Andre former for EU-finansiering, der ydes i henhold til denne forordning, gennemføres ved direkte eller indirekte forvaltning i overensstemmelse med finansforordningen, herunder tilskud, der gennemføres i overensstemmelse med finansforordningens afsnit VIII, og blandingsoperationer, der så gnidningsløst som muligt gennemføres i overensstemmelse med denne artikel på en måde, der sikrer effektiv og sammenhængende støtte til Unionens politikker.

2.   Finansierings- og investeringstransaktioner, der er dækket af EU-garantien, og som indgår i en blandingsoperation, der kombinerer støtte ydet under denne forordning med støtte ydet under et eller flere andre EU-programmer eller af Innovationsfonden under EU's emissionshandelssystem (ETS), skal:

| a) | være i overensstemmelse med de politiske mål og overholde de kriterier for støtteberettigelse, der er fastsat i bestemmelserne for det EU-program, hvorunder støtten ydes |
| --- | --- |

a)

være i overensstemmelse med de politiske mål og overholde de kriterier for støtteberettigelse, der er fastsat i bestemmelserne for det EU-program, hvorunder støtten ydes

| b) | være i overensstemmelse med denne forordning. |
| --- | --- |

b)

være i overensstemmelse med denne forordning.

3.   Blandingsoperationer, som omfatter et finansielt instrument, der er fuldt finansieret af andre EU-programmer eller af EU's ETS-Innovationsfond uden anvendelse af EU-garantien i denne forordning, skal være i overensstemmelse med de politiske mål og kriterier for støtteberettigelse, der er fastsat i bestemmelserne for det EU-program, hvorunder støtten ydes.

4.   I henhold til artikel 6, stk. 2, indrømmes de ikketilbagebetalingspligtige former for støtte og finansielle instrumenter fra EU-budgettet, som indgår i den blandingsoperation, der nævnes i denne artikels stk. 2 og 3, efter reglerne for det relevante EU-program og gennemføres inden for rammerne af blandingsoperationen i overensstemmelse med denne forordning og Afsnit X i finansforordningen.

Rapporteringen i forbindelse med sådanne blandingsoperationer omfatter ligeledes operationernes overholdelse af de politiske mål og kriterier for støtteberettigelse, der er fastsat i reglerne for det EU-program, hvorunder støtten ydes, samt for overholdelsen af denne forordning.

KAPITEL II

KAPITEL II

InvestEU-Fonden

InvestEU-Fonden

Artikel 7

Politikområder

1.   InvestEU-Fonden opererer gennem følgende
  seks
  politikområder, som skal afhjælpe markedssvigt eller suboptimale investeringsforhold på hvert deres specifikke felt:

| a) | et politikområde for bæredygtig infrastruktur, som omfatter bæredygtige investeringer inden for transport, herunder multimodal transport, trafiksikkerhed, også i overensstemmelse med EU-målet om at nedbringe antallet af trafikulykker med dødelig udgang og alvorlige kvæstelser i 2050, udskiftning og vedligeholdelse af jernbane- og vejinfrastruktur, energi, navnlig vedvarende energi, energieffektivitet i overensstemmelse med energirammen for 2030, bygningsrenoveringsprojekter med fokus på energibesparelser og integrering af bygninger i et forbundet system af energi, lagring, digitalisering og transport, forbedring af sammenkoblingsfaciliteter, digital konnektivitet og adgang i blandt andet landdistrikterne, forsyning og forarbejdning af råvarer, rumfart, oceaner, vand, herunder indre vandveje, affaldshåndtering i overensstemmelse med affaldshierarkiet og den cirkulære økonomi, natur og andre miljøinfrastrukturer, kulturarv, turisme, udstyr, mobile aktiver og udbredelse af innovative teknologier, som bidrager til Unionens mål for miljø- og klimamæssig modstandsdygtighed og for social bæredygtighed og opfylder Unionens miljømæssige standarder eller standarder for social bæredygtighed |
| --- | --- |

a)

et politikområde for bæredygtig infrastruktur, som omfatter bæredygtige investeringer inden for transport, herunder multimodal transport, trafiksikkerhed, også i overensstemmelse med EU-målet om at nedbringe antallet af trafikulykker med dødelig udgang og alvorlige kvæstelser i 2050, udskiftning og vedligeholdelse af jernbane- og vejinfrastruktur, energi, navnlig vedvarende energi, energieffektivitet i overensstemmelse med energirammen for 2030, bygningsrenoveringsprojekter med fokus på energibesparelser og integrering af bygninger i et forbundet system af energi, lagring, digitalisering og transport, forbedring af sammenkoblingsfaciliteter, digital konnektivitet og adgang i blandt andet landdistrikterne, forsyning og forarbejdning af råvarer, rumfart, oceaner, vand, herunder indre vandveje, affaldshåndtering i overensstemmelse med affaldshierarkiet og den cirkulære økonomi, natur og andre miljøinfrastrukturer, kulturarv, turisme, udstyr, mobile aktiver og udbredelse af innovative teknologier, som bidrager til Unionens mål for miljø- og klimamæssig modstandsdygtighed og for social bæredygtighed og opfylder Unionens miljømæssige standarder eller standarder for social bæredygtighed

| b) | et politikområde for forskning, innovation og digitalisering, som omfatter forsknings-, produktudviklings- og innovationsaktiviteter, overførsel af teknologier og forskningsresultater til markedet for at støtte markedskatalysatorer og samarbejde mellem virksomheder, demonstration og udbredelse af innovative løsninger og støtte til opskalering af innovative virksomheder samt digitalisering af Unionens industrisektor |
| --- | --- |

b)

et politikområde for forskning, innovation og digitalisering, som omfatter forsknings-, produktudviklings- og innovationsaktiviteter, overførsel af teknologier og forskningsresultater til markedet for at støtte markedskatalysatorer og samarbejde mellem virksomheder, demonstration og udbredelse af innovative løsninger og støtte til opskalering af innovative virksomheder samt digitalisering af Unionens industrisektor

| c) | et politikområde for SMV'er, som omfatter adgang til og tilgængelighed af finansiering for primært SMV'er, herunder innovative SMV'er og SMV'er, der er aktive i de kulturelle og kreative sektorer, samt små midcapselskaber |
| --- | --- |

c)

et politikområde for SMV'er, som omfatter adgang til og tilgængelighed af finansiering for primært SMV'er, herunder innovative SMV'er og SMV'er, der er aktive i de kulturelle og kreative sektorer, samt små midcapselskaber

| d) | et politikområde for sociale investeringer og færdigheder, som omfatter mikrofinansiering, finansiering af sociale virksomheder, den sociale økonomi samt foranstaltninger til fremme af ligestilling mellem kønnene, færdigheder, uddannelse og relaterede tjenester, sociale infrastrukturer, herunder sundheds- og uddannelsesinfrastruktur samt socialt byggeri og studenterboliger, social innovation, sundheds- og langtidspleje, inklusion og tilgængelighed, kulturelle og kreative aktiviteter med et socialt formål samt integration af sårbare personer, herunder tredjelandsstatsborgere |
| --- | --- |

d)

et politikområde for sociale investeringer og færdigheder, som omfatter mikrofinansiering, finansiering af sociale virksomheder, den sociale økonomi samt foranstaltninger til fremme af ligestilling mellem kønnene, færdigheder, uddannelse og relaterede tjenester, sociale infrastrukturer, herunder sundheds- og uddannelsesinfrastruktur samt socialt byggeri og studenterboliger, social innovation, sundheds- og langtidspleje, inklusion og tilgængelighed, kulturelle og kreative aktiviteter med et socialt formål samt integration af sårbare personer, herunder tredjelandsstatsborgere

| e) | et politikområde for strategiske europæiske investeringer, som omfatter strategiske,
  fremtidsorienterede
  investeringer til støtte for endelige modtagere,
  herunder SMV'er og nystartede virksomheder
  , der er etableret i en medlemsstat, er aktive i Unionen, og hvis aktiviteter er af strategisk betydning for Unionen, navnlig med henblik på den
  klimamæssige
  og
  den
  digitale omstilling,
  i overensstemmelse med prioriteterne i den nye industristrategi for Europa, som har sigte på et globalt konkurrencedygtigt, grønt og digitalt Europa, med en udviklingsmodel baseret på industrielle økosystemer og Unionens mål om klimaneutralitet [som fastsat i den europæiske klimalov] og 2030-målet. Politikområdet skal støtte projekter, der øger konkurrenceevnen for Unionens økonomi, genopbygger produktionskapacitet, mindsker afhængigheden af sårbare forsyningskæder og fremmer iværksætteri, jobskabelse og
  øget modstandsdygtighed på et af følgende områder:






  i) | levering af nødvendige sundhedsydelser, fremstilling og lageroplagring af lægemidler,
  herunder vacciner, og de mellemprodukter, aktive lægemiddelstoffer og hjælpestoffer, der indgår heri,
  medicinsk
  apparatur, sygehusudstyr og medicinsk udstyr f.eks. respiratorer, beskyttelsesbeklædning og -udstyr, diagnosematerialer og -værktøjer, personlige værnemidler, desinfektionsmidler og de mellemprodukter og hjælpestoffer, der skal til for at fremstille disse,
  styrkelse af
  modstandsdygtigheden i sundhedsplejen og sundhedssystemerne med henblik på at forberede det fremtidige sundhedsberedskab, herunder udførelse af stresstest af nationale og regionale sundhedssystemer og af
  civilbeskyttelsessystemet,
  baseret på princippet om tilgængelighed og prisoverkommelighed af produkter, som er af afgørende betydning i sundhedsmæssige nødsituationer |
| --- | --- | --- |

e)

et politikområde for strategiske europæiske investeringer, som omfatter strategiske,
  fremtidsorienterede
  investeringer til støtte for endelige modtagere,
  herunder SMV'er og nystartede virksomheder
  , der er etableret i en medlemsstat, er aktive i Unionen, og hvis aktiviteter er af strategisk betydning for Unionen, navnlig med henblik på den
  klimamæssige
  og
  den
  digitale omstilling,
  i overensstemmelse med prioriteterne i den nye industristrategi for Europa, som har sigte på et globalt konkurrencedygtigt, grønt og digitalt Europa, med en udviklingsmodel baseret på industrielle økosystemer og Unionens mål om klimaneutralitet [som fastsat i den europæiske klimalov] og 2030-målet. Politikområdet skal støtte projekter, der øger konkurrenceevnen for Unionens økonomi, genopbygger produktionskapacitet, mindsker afhængigheden af sårbare forsyningskæder og fremmer iværksætteri, jobskabelse og
  øget modstandsdygtighed på et af følgende områder:

i)

levering af nødvendige sundhedsydelser, fremstilling og lageroplagring af lægemidler,
  herunder vacciner, og de mellemprodukter, aktive lægemiddelstoffer og hjælpestoffer, der indgår heri,
  medicinsk
  apparatur, sygehusudstyr og medicinsk udstyr f.eks. respiratorer, beskyttelsesbeklædning og -udstyr, diagnosematerialer og -værktøjer, personlige værnemidler, desinfektionsmidler og de mellemprodukter og hjælpestoffer, der skal til for at fremstille disse,
  styrkelse af
  modstandsdygtigheden i sundhedsplejen og sundhedssystemerne med henblik på at forberede det fremtidige sundhedsberedskab, herunder udførelse af stresstest af nationale og regionale sundhedssystemer og af
  civilbeskyttelsessystemet,
  baseret på princippet om tilgængelighed og prisoverkommelighed af produkter, som er af afgørende betydning i sundhedsmæssige nødsituationer

| ii) | kritisk infrastruktur, både fysisk,
  analog og digital,
  herunder infrastrukturelementer
  og mobile aktiver
  , der er udpeget som nødvendige inden for energi, transport,
  herunder offentlig transport og aktiv mobilitet, logistik
  miljø,
  vand,
  sundhed, sikker digital kommunikation
  og sikre digitale net
  , 5G
  og ultrahøjhastighedsnet til elektronisk kommunikation
  , tingenes internet, onlinetjenesteplatforme, sikker
  edge- og
  cloudcomputing, databehandling og -lagring, betalingsinfrastruktur og finansielle infrastrukturer, luft- og rumfart,
  sikkerhed og
  forsvar, kommunikation, medier,
  audiovisuelle medier, kultur og kreativitet,
  uddannelse, valginfrastruktur og følsomme faciliteter,
  offentlig forvaltning, sikkerhed, boliger,
  samt den jord og faste ejendom, der er nødvendig for anvendelsen af sådan kritisk infrastruktur |
| --- | --- |

ii)

kritisk infrastruktur, både fysisk,
  analog og digital,
  herunder infrastrukturelementer
  og mobile aktiver
  , der er udpeget som nødvendige inden for energi, transport,
  herunder offentlig transport og aktiv mobilitet, logistik
  miljø,
  vand,
  sundhed, sikker digital kommunikation
  og sikre digitale net
  , 5G
  og ultrahøjhastighedsnet til elektronisk kommunikation
  , tingenes internet, onlinetjenesteplatforme, sikker
  edge- og
  cloudcomputing, databehandling og -lagring, betalingsinfrastruktur og finansielle infrastrukturer, luft- og rumfart,
  sikkerhed og
  forsvar, kommunikation, medier,
  audiovisuelle medier, kultur og kreativitet,
  uddannelse, valginfrastruktur og følsomme faciliteter,
  offentlig forvaltning, sikkerhed, boliger,
  samt den jord og faste ejendom, der er nødvendig for anvendelsen af sådan kritisk infrastruktur

| iii) | levering af
  knowhow,
  varer
  , teknologier
  og tjenester, der indgår i driften og vedligeholdelsen af den kritiske infrastruktur
  og de mobile aktiver
  , der er nævnt i nr. ii) |
| --- | --- |

iii)

levering af
  knowhow,
  varer
  , teknologier
  og tjenester, der indgår i driften og vedligeholdelsen af den kritiske infrastruktur
  og de mobile aktiver
  , der er nævnt i nr. ii)

| iv) | centrale støtteteknologier og transformative, grønne og digitale teknologier samt banebrydende innovationer, hvor investeringen er af strategisk betydning for Unionens
  økonomi og bæredygtige og innovative
  industrielle fremtid, herunder
  genindustrialisering, under hensyntagen til princippet om retfærdig omstilling og brede samfundsmæssige fordele, herunder








  a) | kunstig intelligens, blockchain
  og distributed ledger-teknologier
  , software, robotteknologi, halvledere, mikroprocessorer, edge cloud-teknologi, højtydende databehandling, cybersikkerhed, kvanteteknologi, fotonik, industriel bioteknologi,
  teknologier til sikker, bæredygtig, intelligent og automatiseret mobilitet og logistik inden for alle transportformer |
| --- | --- | --- |

iv)

centrale støtteteknologier og transformative, grønne og digitale teknologier samt banebrydende innovationer, hvor investeringen er af strategisk betydning for Unionens
  økonomi og bæredygtige og innovative
  industrielle fremtid, herunder
  genindustrialisering, under hensyntagen til princippet om retfærdig omstilling og brede samfundsmæssige fordele, herunder

a)

kunstig intelligens, blockchain
  og distributed ledger-teknologier
  , software, robotteknologi, halvledere, mikroprocessorer, edge cloud-teknologi, højtydende databehandling, cybersikkerhed, kvanteteknologi, fotonik, industriel bioteknologi,
  teknologier til sikker, bæredygtig, intelligent og automatiseret mobilitet og logistik inden for alle transportformer

| b) | teknologi inden for vedvarende energi
  og andre
  energiteknologier,
  som bidrager til opfyldelsen af målet om klimaneutralitet senest i 2050,
  energilagringsteknologi, herunder
  bæredygtige
  batterier, teknologi inden for bæredygtig transport, anvendelser af ren brint og brændselsceller, dekarboniseringsteknologi til industrien,
  infrastruktur til
  CO2-opsamling og -lagring
  i industrielle processer, bioenergianlæg og produktionsanlæg i forbindelse med energiomstillingen
  , teknologi vedrørende den cirkulære økonomi
  og forsyningskæder |
| --- | --- |

b)

teknologi inden for vedvarende energi
  og andre
  energiteknologier,
  som bidrager til opfyldelsen af målet om klimaneutralitet senest i 2050,
  energilagringsteknologi, herunder
  bæredygtige
  batterier, teknologi inden for bæredygtig transport, anvendelser af ren brint og brændselsceller, dekarboniseringsteknologi til industrien,
  infrastruktur til
  CO2-opsamling og -lagring
  i industrielle processer, bioenergianlæg og produktionsanlæg i forbindelse med energiomstillingen
  , teknologi vedrørende den cirkulære økonomi
  og forsyningskæder

| ba) | rumsystemer og -teknologier, herunder kritiske rumkomponenter samt rumbaserede tjenester og applikationer |
| --- | --- |

ba)

rumsystemer og -teknologier, herunder kritiske rumkomponenter samt rumbaserede tjenester og applikationer

| c) | biomedicin, nanoteknologi,
  bioteknologi
  , lægemidler og avancerede
  vedvarende og cirkulære
  materialer |
| --- | --- |

c)

biomedicin, nanoteknologi,
  bioteknologi
  , lægemidler og avancerede
  vedvarende og cirkulære
  materialer

| ca) | turisme |
| --- | --- |

ca)

turisme

| v) | genanvendelses-
  og produktionsanlæg til masseproduktion af IKT-komponenter og -udstyr i 
  Unionen |
| --- | --- |

v)

genanvendelses-
  og produktionsanlæg til masseproduktion af IKT-komponenter og -udstyr i 
  Unionen

| vi) | forsyning og lageropbygning af kritiske input til offentlige aktører, virksomheder eller forbrugere i Unionen, herunder energi eller råmaterialer,
  medmindre disse allerede er omfattet af lovkrav
  , eller fødevaresikkerhed, som er relevant for ressourceeffektivitet og cirkularitet i strategiske værdikæder
  og strategiske økosystemer |
| --- | --- |

vi)

forsyning og lageropbygning af kritiske input til offentlige aktører, virksomheder eller forbrugere i Unionen, herunder energi eller råmaterialer,
  medmindre disse allerede er omfattet af lovkrav
  , eller fødevaresikkerhed, som er relevant for ressourceeffektivitet og cirkularitet i strategiske værdikæder
  og strategiske økosystemer

| vii) | teknologier, input
  og applikationer
  , der er afgørende for Unionens og medlemsstaternes sikkerhed, f.eks. inden for
  sikkerheds-,
  forsvars- og rumsektorerne eller cybersikkerhed, samt produkter med dobbelt anvendelse som defineret i artikel 2, nr. 1), i Rådets forordning (EF) nr. 428/2009
  og den tilknyttede lovgivning
  .
  Endelige modtagere må desuden ikke eksportere forsvarsrelateret teknologi til tredjelande, der truer medlemsstaternes territoriale integritet, systematisk overtræder folkeretten eller undergraver den regionale eller globale sikkerhed og stabilitet |
| --- | --- |

vii)

teknologier, input
  og applikationer
  , der er afgørende for Unionens og medlemsstaternes sikkerhed, f.eks. inden for
  sikkerheds-,
  forsvars- og rumsektorerne eller cybersikkerhed, samt produkter med dobbelt anvendelse som defineret i artikel 2, nr. 1), i Rådets forordning (EF) nr. 428/2009
  og den tilknyttede lovgivning
  .
  Endelige modtagere må desuden ikke eksportere forsvarsrelateret teknologi til tredjelande, der truer medlemsstaternes territoriale integritet, systematisk overtræder folkeretten eller undergraver den regionale eller globale sikkerhed og stabilitet

| viia) | investeringer og teknisk bistand til virksomheder, navnlig SMV'er, nystartede virksomheder, familievirksomheder og lokalsamfund til at øge modstandsdygtigheden i deres værdikæder og forretningsmodeller, fremme iværksætterfærdigheder og støtte betingelserne for fremme af iværksætteri, herunder ved at udvikle netværksklynger og digitale innovationsknudepunkter og teknologisk og bæredygtig sektorudvikling |
| --- | --- |

viia)

investeringer og teknisk bistand til virksomheder, navnlig SMV'er, nystartede virksomheder, familievirksomheder og lokalsamfund til at øge modstandsdygtigheden i deres værdikæder og forretningsmodeller, fremme iværksætterfærdigheder og støtte betingelserne for fremme af iværksætteri, herunder ved at udvikle netværksklynger og digitale innovationsknudepunkter og teknologisk og bæredygtig sektorudvikling

| viib) | kritisk kapacitet til tidlig opdagelse og koordineret institutionel og økonomisk reaktion med henblik på at reagere i tilfælde af en risiko for en krise samt fremme af drifts- og tjenestekontinuitetsløsninger til væsentlige offentlige og private institutioner og sektorer |
| --- | --- |

viib)

kritisk kapacitet til tidlig opdagelse og koordineret institutionel og økonomisk reaktion med henblik på at reagere i tilfælde af en risiko for en krise samt fremme af drifts- og tjenestekontinuitetsløsninger til væsentlige offentlige og private institutioner og sektorer

| viic) | investeringer i New Space-aktiviteter, både upstream og downstream, for at bringe de mest lovende teknologier og applikationer på markedet og dermed sikre konkurrenceevnen for Unionens rumindustri |
| --- | --- |

viic)

investeringer i New Space-aktiviteter, både upstream og downstream, for at bringe de mest lovende teknologier og applikationer på markedet og dermed sikre konkurrenceevnen for Unionens rumindustri

| viid) | strategiske investeringer i projekter vedrørende vedvarende energi og energieffektivitet, herunder renovering af bygninger med et stort potentiale til at bidrage væsentligt til at opfylde de mål, der er fastsat i direktiv (EU) 2018/2001, (EU) 2018/2002 og (EU) 2018/844, og til at bidrage til at opnå en klimaneutral og energieffektiv byggesektor som en del af den europæiske grønne pagt som beskrevet i [renoveringsbølgestrategien], eller tiltag inden for rammerne af Unionens finansieringsmekanisme for vedvarende energi, der er støtteberettigede under InvestEU-programmet.


  Med henblik på at værne om Unionens og medlemsstaternes sikkerhed må
  endelige modtagere, som modtager finansiering under dette politikområde
  ikke være kontrolleret af et tredjeland eller af tredjelandsenheder og skal have sin ledelse i Unionen.
  Styringsrådet fastlægger alle nødvendige krav vedrørende kontrol over og ledelse af de endelige modtagere for de øvrige områder under politikområdet for strategiske europæiske investeringer samt vedrørende kontrol over formidlere under dette politikområde i lyset af gældende retsprincipper og sikkerhedshensyn. |
| --- | --- |

viid)

strategiske investeringer i projekter vedrørende vedvarende energi og energieffektivitet, herunder renovering af bygninger med et stort potentiale til at bidrage væsentligt til at opfylde de mål, der er fastsat i direktiv (EU) 2018/2001, (EU) 2018/2002 og (EU) 2018/844, og til at bidrage til at opnå en klimaneutral og energieffektiv byggesektor som en del af den europæiske grønne pagt som beskrevet i [renoveringsbølgestrategien], eller tiltag inden for rammerne af Unionens finansieringsmekanisme for vedvarende energi, der er støtteberettigede under InvestEU-programmet.

Med henblik på at værne om Unionens og medlemsstaternes sikkerhed må
  endelige modtagere, som modtager finansiering under dette politikområde
  ikke være kontrolleret af et tredjeland eller af tredjelandsenheder og skal have sin ledelse i Unionen.

Styringsrådet fastlægger alle nødvendige krav vedrørende kontrol over og ledelse af de endelige modtagere for de øvrige områder under politikområdet for strategiske europæiske investeringer samt vedrørende kontrol over formidlere under dette politikområde i lyset af gældende retsprincipper og sikkerhedshensyn.

| ea) | et politikområde for solvensstøtte, der omfatter solvensstøtte til virksomheder, som ikke allerede var kriseramte i statsstøttemæssig henseende ved udgangen af 2019, men som siden da har stået over for betydelige solvensrisici som følge af covid-19-krisen, eller til virksomheder, der er oprettet den 31. december 2020 eller før denne dato, og som har erhvervet eller forvalter enten aktiverne i eller filialer af en virksomhed, der allerede ved udgangen af 2019 var kriseramt i statsstøttemæssig henseende, forudsat at deres ledelse ikke er den samme som ledelsen i den i statsstøttemæssig henseende kriseramte virksomhed.



  Politikområdet solvensstøtte er åbent for alle medlemsstater og for de i bilag II nævnte områder. Hovedparten af InvestEU-finansieringen under politikområdet solvensstøtte anvendes til at støtte:









  a) | støtteberettigede virksomheder i de medlemsstater og sektorer, der er økonomisk hårdest ramt af covid-19-krisen |
| --- | --- | --- |

ea)

et politikområde for solvensstøtte, der omfatter solvensstøtte til virksomheder, som ikke allerede var kriseramte i statsstøttemæssig henseende ved udgangen af 2019, men som siden da har stået over for betydelige solvensrisici som følge af covid-19-krisen, eller til virksomheder, der er oprettet den 31. december 2020 eller før denne dato, og som har erhvervet eller forvalter enten aktiverne i eller filialer af en virksomhed, der allerede ved udgangen af 2019 var kriseramt i statsstøttemæssig henseende, forudsat at deres ledelse ikke er den samme som ledelsen i den i statsstøttemæssig henseende kriseramte virksomhed.

a)

støtteberettigede virksomheder i de medlemsstater og sektorer, der er økonomisk hårdest ramt af covid-19-krisen

| b) | støtteberettigede virksomheder i medlemsstater, hvor muligheden for statslig solvensstøtte er mere begrænset. |
| --- | --- |

b)

støtteberettigede virksomheder i medlemsstater, hvor muligheden for statslig solvensstøtte er mere begrænset.

Kommissionen fastsætter ved hjælp af delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 33 både de indikatorer, som styringsrådet skal anvende med henblik på at fastslå, hvilke medlemsstater og sektorer der er økonomisk hårdest ramt af covid-19-krisen, og i hvilke medlemsstater muligheden for statslig solvensstøtte er mere begrænset, og metoden for anvendelsen af sådanne indikatorer.

De virksomheder, som modtager støtte under politikområdet solvensstøtte, skal så vidt muligt overholde minimumsstandarder på højt niveau for sociale og miljømæssige beskyttelsesforanstaltninger i overensstemmelse med styringsrådets retningslinjer. Sådanne retningslinjer skal omfatte passende bestemmelser til at undgå unødige administrative byrder under hensyntagen til virksomhedernes størrelse og med lempeligere bestemmelser for SMV'er. Sådanne virksomheder tilskyndes til at iværksætte planer for grøn omstilling, gå videre med deres digitale omstilling og sikre beskæftigelsen. Der skal være teknisk bistand til rådighed for virksomhederne med henblik på disse omstillinger.

Gennemførelsespartnere og finansielle formidlere under politikområdet solvensstøtte skal være etableret i en medlemsstat og være aktive i Unionen. Styringsrådet fastsætter eventuelle nødvendige krav vedrørende kontrol af disse formidlere i lyset af gældende retsprincipper og sikkerhedshensyn.

1a.
     
  Der oprettes horisontalt en ordning for retfærdig omstilling, som er den anden søjle i mekanismen for retfærdig omstilling, på tværs af alle politikområder. Denne ordning skal omfatte investeringer, som er rettet mod de sociale, økonomiske og miljømæssige udfordringer, der følger af omstillingsprocessen hen imod opfyldelsen af Unionens klimamål for 2030 og dens mål om klimaneutralitet i 2050.

2.   Hvis en finansierings- eller investeringstransaktion, der forelægges for det i artikel 23 omhandlede Investeringsudvalg, hører ind under mere end et politikområde, placeres den inden for det område, som dens primære mål eller de primære mål for størsteparten af dens delprojekter hører ind under, medmindre andet er fastsat i investeringsretningslinjerne.

3.   Finansierings- og investeringstransaktioner screenes for at fastslå, om de har en miljømæssig, klimamæssig eller social virkning. Hvis dette er tilfældet, underlægges de prøvning med hensyn til deres klima- og miljømæssige samt sociale bæredygtighed med henblik på at minimere deres skadelige virkning og maksimere fordelene for klimaet, miljøet og den sociale dimension. Projektpromotorer, der anmoder om finansiering, skal med henblik herpå tilvejebringe de fornødne oplysninger med udgangspunkt i de retningslinjer, der er omhandlet i stk. 4. Projekter, der er under en vis størrelse som fastsat i disse retningslinjer, er undtaget fra prøvning. Projekter, der er uforenelige med klimamålene, er ikke støtteberettigede i henhold til denne forordning. Hvis gennemførelsespartneren fastslår, at det ikke er nødvendigt at foretage prøvning med hensyn til bæredygtigheden, skal denne forelægge Investeringsudvalget en begrundelse herfor.

4.   Kommissionen udarbejder bæredygtighedsretningslinjer, der i overensstemmelse med Unionens miljømæssige og sociale målsætninger og standarder giver mulighed for:

| a) | med hensyn til tilpasning at sikre resiliens mod klimaforandringernes potentielle negative virkninger ved hjælp af vurderinger af klimasårbarheden og -risici, herunder gennem relevante tilpasningsforanstaltninger, samt med hensyn til afbødning at integrere drivhusgasomkostningerne og de positive virkninger af foranstaltninger til modvirkning af klimaforandringer i cost benefit-analysen |
| --- | --- |

a)

med hensyn til tilpasning at sikre resiliens mod klimaforandringernes potentielle negative virkninger ved hjælp af vurderinger af klimasårbarheden og -risici, herunder gennem relevante tilpasningsforanstaltninger, samt med hensyn til afbødning at integrere drivhusgasomkostningerne og de positive virkninger af foranstaltninger til modvirkning af klimaforandringer i cost benefit-analysen

| b) | at tage højde for projektets samlede indvirkning med hensyn til de væsentligste elementer af naturkapitalen vedrørende luft, vand, jord og biodiversitet |
| --- | --- |

b)

at tage højde for projektets samlede indvirkning med hensyn til de væsentligste elementer af naturkapitalen vedrørende luft, vand, jord og biodiversitet

| c) | at anslå projekternes sociale indvirkning, herunder med hensyn til ligestilling mellem kønnene, den sociale integration i bestemte områder eller befolkningsgrupper og den økonomiske udvikling i områder og sektorer, der er berørt af strukturelle udfordringer såsom nødvendigheden af at dekarbonisere økonomien |
| --- | --- |

c)

at anslå projekternes sociale indvirkning, herunder med hensyn til ligestilling mellem kønnene, den sociale integration i bestemte områder eller befolkningsgrupper og den økonomiske udvikling i områder og sektorer, der er berørt af strukturelle udfordringer såsom nødvendigheden af at dekarbonisere økonomien

| d) | at identificere projekter, der er uforenelige med opfyldelsen af klimamålene |
| --- | --- |

d)

at identificere projekter, der er uforenelige med opfyldelsen af klimamålene

| e) | at forsyne gennemførelsespartnerne med retningslinjer for den i stk. 3 omhandlede screening. |
| --- | --- |

e)

at forsyne gennemførelsespartnerne med retningslinjer for den i stk. 3 omhandlede screening.

5.   Gennemførelsespartnerne skal tilvejebringe de oplysninger, som er nødvendige for at kunne spore de investeringer, der bidrager til at opfylde Unionens klima- og miljømål, på basis af retningslinjer, der udarbejdes af Kommissionen.

6.   Gennemførelsespartnerne skal tilstræbe, at mindst 60 % af investeringerne under politikområdet bæredygtig infrastruktur bidrager til at opfylde Unionens mål vedrørende klima og miljø.

Kommissionen tilstræber sammen med gennemførelsespartnerne at sikre, at den del af EU-garantien, der anvendes under politikområdet bæredygtige investeringer, fordeles med henblik på at skabe balance mellem de forskellige områder, der er omhandlet i stk. 1, litra a).

7.   Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 33 med henblik på at supplere denne forordning ved at fastsætte investeringsretningslinjer for hvert politikområde.
  Investeringsretningslinjerne skal også fastsætte de nærmere bestemmelser for gennemførelsen af ordningen for retfærdig omstilling, jf. stk. 1a.
  Investeringsretningslinjerne udarbejdes i tæt dialog med EIB-Gruppen og andre potentielle gennemførelsespartnere.

8.   Hvad angår finansierings- og investeringstransaktioner i 
  sikkerheds-,
  forsvars- og rumsektorerne samt inden for cybersikkerhed under politikområdet strategiske europæiske investeringer kan der i investeringsretningslinjerne fastsættes begrænsninger vedrørende overførsel og licensudstedelse af IP-rettigheder til kritiske teknologier og teknologier, der er nødvendige for at værne om Unionens og medlemsstaternes sikkerhed.

9.   Kommissionen stiller oplysningerne om anvendelsen og fortolkningen af investeringsretningslinjerne til rådighed for gennemførelsespartnerne, Investeringsudvalget og rådgivningspartnerne.

Artikel 8

Segmenter

1.   Politikområderne, jf. artikel 7, stk. 1, består hver især af et EU-segment og et medlemsstatssegment. Disse segmenter skal afhjælpe markedssvigt eller suboptimale investeringsforhold:

| a) | EU-segmentet vedrører følgende situationer:






  i) | markedssvigt eller suboptimale investeringsforhold i forbindelse med Unionens politiske prioriteter |
| --- | --- | --- |

a)

EU-segmentet vedrører følgende situationer:

i)

markedssvigt eller suboptimale investeringsforhold i forbindelse med Unionens politiske prioriteter

| ii) | EU-dækkende eller medlemsstatsspecifikke markedssvigt eller suboptimale investeringsforhold eller |
| --- | --- |

ii)

EU-dækkende eller medlemsstatsspecifikke markedssvigt eller suboptimale investeringsforhold eller

| iii) | markedssvigt eller suboptimale investeringsforhold, navnlig nye eller komplekse markedssvigt eller suboptimale investeringsforhold, som kræver udvikling af innovative finansielle løsninger og markedsstrukturer |
| --- | --- |

iii)

markedssvigt eller suboptimale investeringsforhold, navnlig nye eller komplekse markedssvigt eller suboptimale investeringsforhold, som kræver udvikling af innovative finansielle løsninger og markedsstrukturer

| b) | medlemsstatssegmentet vedrører specifikke markedssvigt eller suboptimale investeringsforhold i én eller flere regioner eller medlemsstater i henseende til opfyldelse af politikmålene for de deltagende fonde under delt forvaltning eller for det yderligere beløb, som medlemsstaten har tilført, jf. artikel 4, stk. 1, tredje afsnit, navnlig til at styrke den økonomiske, sociale og territoriale samhørighed i Unionen ved at udligne skævheder mellem dens regioner. |
| --- | --- |

b)

medlemsstatssegmentet vedrører specifikke markedssvigt eller suboptimale investeringsforhold i én eller flere regioner eller medlemsstater i henseende til opfyldelse af politikmålene for de deltagende fonde under delt forvaltning eller for det yderligere beløb, som medlemsstaten har tilført, jf. artikel 4, stk. 1, tredje afsnit, navnlig til at styrke den økonomiske, sociale og territoriale samhørighed i Unionen ved at udligne skævheder mellem dens regioner.

2.   De i stk. 1 omhandlede segmenter skal, hvor det er relevant, anvendes komplementært til støtte for en given finansierings- eller investeringstransaktion, f.eks. ved at kombinere støtte fra begge segmenter.

Artikel 9

Særlige bestemmelser vedrørende medlemsstatssegmentet

1.   Beløb, der afsættes af en medlemsstat på frivillig basis efter artikel [10, stk. 1,] i forordning [[CPR] nummer] eller artikel [75, stk. 1,] i forordning [[CAP plan] nummer]
  eller i overensstemmelse med gennemførelsen af de relevante foranstaltninger i genopretnings- og resiliensplanerne under forordning [genopretnings- og resiliensfaciliteten]
  , anvendes som hensættelse til den del af EU-garantien under medlemsstatssegmentet, der dækker finansierings- eller investeringstransaktioner i den berørte medlemsstat, eller som eventuelle bidrag fra fondene under delt forvaltning
  eller fra bidrag ydet i overensstemmelse med gennemførelsen af de relevante foranstaltninger i genopretnings- og resiliensplanerne under forordning [genopretnings- og resiliensfaciliteten]
  til InvestEU-rådgivningsplatformen. Disse beløb skal bidrage til at nå de politiske mål, der er opstillet i de partnerskabsaftaler, jf. artikel 7 i forordning [[CPR] nummer], de programmer eller den strategiske plan under den fælles landbrugspolitik
  eller i genopretnings- og resiliensplanen for den pågældende medlemsstat
  , der bidrager til InvestEU.

Yderligere beløb, som medlemsstaten afsætter i henhold til artikel 4, stk. 1, tredje afsnit, anvendes som hensættelse til EU-garantien under medlemsstatssegmentet.

2.   Oprettelsen af EU-garantien under medlemsstatssegmentet er betinget af, at medlemsstaten og Kommissionen indgår en bidragsaftale.

Denne artikels stk. 2, fjerde afsnit, og stk. 5, finder ikke anvendelse på det yderligere beløb, som en medlemsstat har tilført i henhold til artikel 4, stk. 1, tredje afsnit.

Bestemmelserne i denne artikel vedrørende beløb, der er afsat i henhold til artikel 10, stk. 1, i forordning [CPR nummer] eller artikel 75, stk. 1, i forordning [CAP plan]
  eller i overensstemmelse med gennemførelsen af de relevante foranstaltninger i genopretnings- og resiliensplanerne under forordning [genopretnings- og resiliensfaciliteten]
  , finder ikke anvendelse på en bidragsaftale vedrørende yderligere beløb, der er tilført af en medlemsstat som omhandlet i artikel 4, stk. 1, tredje afsnit.

Medlemsstaten og Kommissionen indgår en bidragsaftale eller vedtager en ændring heraf senest fire måneder efter Kommissionens afgørelse om godkendelse af en partnerskabsaftale, jf. artikel 9, stk. 4, i forordning [CPR], eller en strategisk plan under den fælles landbrugspolitik, jf. forordning [CAP],
  eller en genopretnings- og resiliensplan under forordning [genopretnings- og resiliensfaciliteten]
  eller samtidig med Kommissionens afgørelse om ændring af et program, jf. artikel 10 i forordning [CPR], eller en strategisk plan under den fælles landbrugspolitik, jf. artikel 107 i forordning [CAP],
  eller en genopretnings- og resiliensplan i overensstemmelse med artikel 18 i forordning [genopretnings- og resiliensfaciliteten].

To eller flere medlemsstater kan indgå en fælles bidragsaftale med Kommissionen.

Uanset finansforordningens artikel 211, stk. 1, fastsættes tilførselssatsen for EU-garantien under medlemsstatssegmentet til 40 %, og den kan ned- eller opjusteres i hver bidragsaftale for at tage hensyn til de risici, der knytter sig til de finansielle produkter, der ventes anvendt.

3.   Bidragsaftalen skal som minimum indeholde følgende elementer:

| a) | den samlede størrelse af den del af EU-garantien under medlemsstatssegmentet, der vedrører medlemsstaten, tilførselssatsen, størrelsen af bidrag fra fonde under delt forvaltning
  eller bidrag fra genopretnings- og resiliensplaner under forordning [genopretnings- og resiliensfaciliteten]
  , fasen for oprettelse af hensættelserne i overensstemmelse med en årlig finansieringsplan samt størrelsen på de deraf følgende eventualforpligtelser, som skal dækkes af en back-to-back-garanti fra den berørte medlemsstat |
| --- | --- |

a)

den samlede størrelse af den del af EU-garantien under medlemsstatssegmentet, der vedrører medlemsstaten, tilførselssatsen, størrelsen af bidrag fra fonde under delt forvaltning
  eller bidrag fra genopretnings- og resiliensplaner under forordning [genopretnings- og resiliensfaciliteten]
  , fasen for oprettelse af hensættelserne i overensstemmelse med en årlig finansieringsplan samt størrelsen på de deraf følgende eventualforpligtelser, som skal dækkes af en back-to-back-garanti fra den berørte medlemsstat

| b) | medlemsstatens strategi, som omfatter de finansielle produkter og deres minimumsgearingsgrad, den geografiske dækning, herunder om nødvendigt den regionale dækning, typerne af projekter, investeringsperioden og, hvor det er relevant, kategorierne af endelige modtagere og kvalificerede formidlere |
| --- | --- |

b)

medlemsstatens strategi, som omfatter de finansielle produkter og deres minimumsgearingsgrad, den geografiske dækning, herunder om nødvendigt den regionale dækning, typerne af projekter, investeringsperioden og, hvor det er relevant, kategorierne af endelige modtagere og kvalificerede formidlere

| c) | den eller de potentielle gennemførelsespartnere, som foreslås i overensstemmelse med artikel 14, stk. 1, fjerde afsnit, og Kommissionens pligt til at underrette den pågældende medlemsstat om den/de udvalgte gennemførelsespartner(e) |
| --- | --- |

c)

den eller de potentielle gennemførelsespartnere, som foreslås i overensstemmelse med artikel 14, stk. 1, fjerde afsnit, og Kommissionens pligt til at underrette den pågældende medlemsstat om den/de udvalgte gennemførelsespartner(e)

| d) | eventuelle bidrag fra fonde under delt forvaltning
  eller bidrag fra genopretnings- og resiliensplaner under forordning [genopretning- og resiliensfaciliteten]
  til InvestEU-rådgivningsplatformen |
| --- | --- |

d)

eventuelle bidrag fra fonde under delt forvaltning
  eller bidrag fra genopretnings- og resiliensplaner under forordning [genopretning- og resiliensfaciliteten]
  til InvestEU-rådgivningsplatformen

| e) | årlige rapporteringskrav over for medlemsstaten, herunder rapportering om de relevante indikatorer, som vedrører de politikmål, der er omfattet af partnerskabsaftalen, programmet eller den strategiske plan under den fælles landbrugspolitik
  eller genopretnings- og resiliensplanen
  , og som er omhandlet i bidragsaftalen |
| --- | --- |

e)

årlige rapporteringskrav over for medlemsstaten, herunder rapportering om de relevante indikatorer, som vedrører de politikmål, der er omfattet af partnerskabsaftalen, programmet eller den strategiske plan under den fælles landbrugspolitik
  eller genopretnings- og resiliensplanen
  , og som er omhandlet i bidragsaftalen

| f) | bestemmelser om vederlaget for den del af EU-garantien, der er under medlemsstatssegmentet |
| --- | --- |

f)

bestemmelser om vederlaget for den del af EU-garantien, der er under medlemsstatssegmentet

| g) | oplysninger om en eventuel kombination med midler under EU-segmentet i overensstemmelse med artikel 8, stk. 2, herunder i en lagdelt struktur med henblik på at opnå en bedre risikodækning. |
| --- | --- |

g)

oplysninger om en eventuel kombination med midler under EU-segmentet i overensstemmelse med artikel 8, stk. 2, herunder i en lagdelt struktur med henblik på at opnå en bedre risikodækning.

4.   Bidragsaftalerne gennemføres af Kommissionen gennem garantiaftaler, der indgås med gennemførelsespartnere, jf. artikel 16, og rådgivningsaftaler, der indgås med rådgivningspartnere, jf. artikel 24, stk. 1, andet afsnit.

Hvis der senest ni måneder efter undertegnelsen af bidragsaftalen ikke er indgået en garantiaftale, opsiges eller forlænges bidragsaftalen efter gensidig aftale. Hvis der senest ni måneder efter undertegnelsen af bidragsaftalen ikke er disponeret over hele beløbet i en eller flere garantiaftaler, ændres beløbet i overensstemmelse hermed. De uudnyttede hensættelser, der hidrører fra beløb, som medlemsstaterne har afsat i henhold til artikel [10, stk. 1, i forordning [[CPR]] eller artikel [75, stk. 1,] i forordning [[CAP]]
  eller i overensstemmelse med gennemførelsen af de relevante foranstaltninger i genopretnings- og resiliensplanerne under forordning [genopretnings- og resiliensfaciliteten],
  genanvendes i henhold til [artikel 10, stk. 5,] i forordning [[CPR] nummer] og artikel [75, stk. 5] i forordning [[CAP plan] nummer]
  og artikel [X] i forordning [genopretnings- og resiliensfaciliteten]
  . De uudnyttede hensættelser, der hidrører fra beløb, som en medlemsstat har afsat i henhold til artikel 4, stk. 1, tredje afsnit, tilbagebetales til medlemsstaten.

Hvis garantiaftalen ikke er blevet behørigt gennemført inden for den frist, der er fastsat i artikel [10, stk. 6,] i forordning [[CPR] nummer] eller i artikel [75, stk. 6,] i forordning [[CAP plan] nummer]
  eller i artikel [X] i forordning [genopretnings- og resiliensfaciliteten]
  , ændres bidragsaftalen. De uudnyttede hensættelser, der hidrører fra beløb, som medlemsstaterne har afsat i henhold til artikel [10, stk. 1, i forordning [[CPR]] eller artikel [75, stk. 1,] i forordning [[CAP]]
  eller artikel [X] i forordning [genopretnings- og resiliensfaciliteten]
  , genanvendes i henhold til [artikel 10, stk. 6,] i forordning [[CPR] nummer] og artikel [75, stk. 6] i forordning [[CAP plan] nummer]
  og artikel [X] i forordning [genopretnings- og resiliensfaciliteten]
  . De uudnyttede hensættelser, der hidrører fra beløb, som en medlemsstat har afsat i henhold til artikel 4, stk. 1, tredje afsnit, tilbagebetales til medlemsstaten.

5.   Følgende regler finder anvendelse på hensættelser til den del af EU-garantien inden for medlemsstatssegmentet, der oprettes ved en bidragsaftale.

| a) | Efter den i stk. 3, litra a), nævnte oprettelsesfase skal alle årlige overskydende hensættelser, som beregnes ved at sammenligne størrelsen af de hensættelser, der kræves ifølge tilførselssatsen som fastsat i bidragsaftalen, med de faktiske hensættelser, genavendes i henhold til [artikel 10, stk. 7] i [CPR] og artikel [75, stk. 7] i [[CAP plan] nummer]
  og artikel [X] i forordning [genopretnings- og resiliensfaciliteten]
  . |
| --- | --- |

a)

Efter den i stk. 3, litra a), nævnte oprettelsesfase skal alle årlige overskydende hensættelser, som beregnes ved at sammenligne størrelsen af de hensættelser, der kræves ifølge tilførselssatsen som fastsat i bidragsaftalen, med de faktiske hensættelser, genavendes i henhold til [artikel 10, stk. 7] i [CPR] og artikel [75, stk. 7] i [[CAP plan] nummer]
  og artikel [X] i forordning [genopretnings- og resiliensfaciliteten]
  .

| b) | Uanset finansforordningens artikel 213, stk. 4, foretages der efter udløbet af den i denne artikels stk. 3, litra a), nævnte oprettelsesfase ikke årlige genopfyldninger af hensættelser i rådighedsperioden for denne del af EU-garantien inden for medlemsstatssegmentet. |
| --- | --- |

b)

Uanset finansforordningens artikel 213, stk. 4, foretages der efter udløbet af den i denne artikels stk. 3, litra a), nævnte oprettelsesfase ikke årlige genopfyldninger af hensættelser i rådighedsperioden for denne del af EU-garantien inden for medlemsstatssegmentet.

| c) | Kommissionen underretter øjeblikkeligt medlemsstaten, hvis niveauet af hensættelser til denne del af EU-garantien falder til under 20 % af de oprindelige hensættelser som følge af træk på denne del af EU-garantien inden for medlemsstatssegmentet. |
| --- | --- |

c)

Kommissionen underretter øjeblikkeligt medlemsstaten, hvis niveauet af hensættelser til denne del af EU-garantien falder til under 20 % af de oprindelige hensættelser som følge af træk på denne del af EU-garantien inden for medlemsstatssegmentet.

| d) | Hvis niveauet af hensættelser til denne del af EU-garantien inden for medlemsstatssegmentet når ned på 10 % af de oprindelige hensættelser, tilfører den berørte medlemsstat på Kommissionens anmodning op til 5 % af den oprindelige hensættelse til den fælles hensættelsesfond, der er omhandlet i finansforordningens artikel 212. |
| --- | --- |

d)

Hvis niveauet af hensættelser til denne del af EU-garantien inden for medlemsstatssegmentet når ned på 10 % af de oprindelige hensættelser, tilfører den berørte medlemsstat på Kommissionens anmodning op til 5 % af den oprindelige hensættelse til den fælles hensættelsesfond, der er omhandlet i finansforordningens artikel 212.

KAPITEL III

KAPITEL III

PARTNERSKAB MELLEM KOMMISSIONEN OG EIB-GRUPPEN

PARTNERSKAB MELLEM KOMMISSIONEN OG EIB-GRUPPEN

Artikel 10

Partnerskabets omfang

1.   Kommissionen og EIB-Gruppen indgår et partnerskab inden for rammerne af denne forordning med det formål at støtte gennemførelsen af InvestEU og fremme konsekvens, inklusivitet, additionalitet og effektivitet i forbindelse med anvendelsen af programmet. I overensstemmelse med bestemmelserne i denne forordning og som yderligere præciseret i de i stk. 3 omhandlede aftaler fastsættes det, at EIB-Gruppen:

| a) | gennemfører den del af EU-garantien, der er anført i artikel 12, stk. 4 |
| --- | --- |

a)

gennemfører den del af EU-garantien, der er anført i artikel 12, stk. 4

| b) | understøtter gennemførelsen af EU-segmentet under InvestEU-Fonden og, hvor det er relevant, medlemsstatssegmentet, navnlig ved:






  i) | sammen med potentielle gennemførelsespartnere at bidrage til investeringsretningslinjerne i overensstemmelse med artikel 7, stk. 7, samt at bidrage til udformningen af resultattavlen i overensstemmelse med artikel 21 og til andre dokumenter, der fastlægger de operationelle retningslinjer for InvestEU-Fonden |
| --- | --- | --- |

b)

understøtter gennemførelsen af EU-segmentet under InvestEU-Fonden og, hvor det er relevant, medlemsstatssegmentet, navnlig ved:

i)

sammen med potentielle gennemførelsespartnere at bidrage til investeringsretningslinjerne i overensstemmelse med artikel 7, stk. 7, samt at bidrage til udformningen af resultattavlen i overensstemmelse med artikel 21 og til andre dokumenter, der fastlægger de operationelle retningslinjer for InvestEU-Fonden

| ii) | sammen med Kommissionen og potentielle gennemførelsespartnere at fastlægge risikostyringsmetoden og risikokortlægningssystemet for gennemførelsespartnernes finansierings- og investeringstransaktioner for at gøre det muligt at vurdere sådanne transaktioner på en fælles vurderingsskala |
| --- | --- |

ii)

sammen med Kommissionen og potentielle gennemførelsespartnere at fastlægge risikostyringsmetoden og risikokortlægningssystemet for gennemførelsespartnernes finansierings- og investeringstransaktioner for at gøre det muligt at vurdere sådanne transaktioner på en fælles vurderingsskala

| iii) | efter anmodning fra Kommissionen og efter aftale med den berørte potentielle gennemførelsespartner at foretage en vurdering af denne potentielle gennemførelsespartners systemer og yde målrettet teknisk rådgivning om disse systemer, hvis og i det omfang det er nødvendigt ud fra konklusionerne af kontrollen af søjlevurderingen med henblik på gennemførelsen af de finansielle produkter, der påtænkes af den potentielle gennemførelsespartner |
| --- | --- |

iii)

efter anmodning fra Kommissionen og efter aftale med den berørte potentielle gennemførelsespartner at foretage en vurdering af denne potentielle gennemførelsespartners systemer og yde målrettet teknisk rådgivning om disse systemer, hvis og i det omfang det er nødvendigt ud fra konklusionerne af kontrollen af søjlevurderingen med henblik på gennemførelsen af de finansielle produkter, der påtænkes af den potentielle gennemførelsespartner

| iv) | at afgive en ikkebindende udtalelse om de bankrelaterede aspekter, navnlig om den finansielle risiko og de finansielle vilkår, der knytter sig til den del af EU-garantien, som skal tildeles andre gennemførelsespartnere end EIB-Gruppen, som defineret i de garantiaftaler, der indgås med disse gennemførelsespartnere |
| --- | --- |

iv)

at afgive en ikkebindende udtalelse om de bankrelaterede aspekter, navnlig om den finansielle risiko og de finansielle vilkår, der knytter sig til den del af EU-garantien, som skal tildeles andre gennemførelsespartnere end EIB-Gruppen, som defineret i de garantiaftaler, der indgås med disse gennemførelsespartnere

| v) | at foretage simuleringer af og udarbejde prognoser for den finansielle risiko og afkastet af den samlede portefølje på grundlag af antagelser, der er aftalt med Kommissionen |
| --- | --- |

v)

at foretage simuleringer af og udarbejde prognoser for den finansielle risiko og afkastet af den samlede portefølje på grundlag af antagelser, der er aftalt med Kommissionen

| vi) | at foretage finansiel risikomåling og finansiel rapportering af den samlede portefølje og |
| --- | --- |

vi)

at foretage finansiel risikomåling og finansiel rapportering af den samlede portefølje og

| vii) | at levere omstrukturerings- og inddrivelsestjenester som fastsat i den aftale, der er omhandlet i stk. 3, litra b), til Kommissionen efter anmodning fra Kommissionen og efter aftale med gennemførelsespartneren, jf. artikel 16, stk. 2, litra g), hvis gennemførelsespartneren ikke længere er ansvarlig for at gennemføre omstrukturerings- og inddrivelsesaktiviteter i henhold til den relevante garantiaftale |
| --- | --- |

vii)

at levere omstrukturerings- og inddrivelsestjenester som fastsat i den aftale, der er omhandlet i stk. 3, litra b), til Kommissionen efter anmodning fra Kommissionen og efter aftale med gennemførelsespartneren, jf. artikel 16, stk. 2, litra g), hvis gennemførelsespartneren ikke længere er ansvarlig for at gennemføre omstrukturerings- og inddrivelsesaktiviteter i henhold til den relevante garantiaftale

| c) | kan tilvejebringe den i artikel 24, stk. 2, litra h), omhandlede kapacitetsopbygning til en national erhvervsfremmende bank eller et nationalt erhvervsfremmende institut og/eller andre tjenester, som knytter sig til gennemførelsen af finansielle produkter, der støttes af EU-garantien, hvis den nationale erhvervsfremmende bank eller det nationale erhvervsfremmende institut anoder herom |
| --- | --- |

c)

kan tilvejebringe den i artikel 24, stk. 2, litra h), omhandlede kapacitetsopbygning til en national erhvervsfremmende bank eller et nationalt erhvervsfremmende institut og/eller andre tjenester, som knytter sig til gennemførelsen af finansielle produkter, der støttes af EU-garantien, hvis den nationale erhvervsfremmende bank eller det nationale erhvervsfremmende institut anoder herom

| d) | i forbindelse med InvestEU-rådgivningsplatformen:






  i) | tildeles et beløb på op til 525 000 000 EUR ud af den finansieringsramme, der er omhandlet i artikel 4, stk. 3, med henblik på de rådgivningsinitiativer, der er omhandlet i artikel 24, og de operationelle opgaver, der er omhandlet i dette litras nr. ii) |
| --- | --- | --- |

d)

i forbindelse med InvestEU-rådgivningsplatformen:

i)

tildeles et beløb på op til 525 000 000 EUR ud af den finansieringsramme, der er omhandlet i artikel 4, stk. 3, med henblik på de rådgivningsinitiativer, der er omhandlet i artikel 24, og de operationelle opgaver, der er omhandlet i dette litras nr. ii)

| ii) | rådgiver Kommissionen og udfører operationelle opgaver som fastsat i den aftale, der er omhandlet i stk. 3, litra c), ved at:






  — | bistå Kommissionen med udformningen, oprettelsen og driften af InvestEU-rådgivningsplatformen |
| --- | --- | --- |

ii)

rådgiver Kommissionen og udfører operationelle opgaver som fastsat i den aftale, der er omhandlet i stk. 3, litra c), ved at:

—

bistå Kommissionen med udformningen, oprettelsen og driften af InvestEU-rådgivningsplatformen

| — | foretage en vurdering af anmodninger om rådgivningsbistand, der af Kommissionen ikke anses for at høre under eksisterende rådgivningsinitiativer, med henblik på at støtte Kommissionens afgørelse om tildeling i forbindelse med anmodninger om rådgivning, der modtages gennem det centrale kontaktpunkt, jf. artikel 24, stk. 2, litra a) |
| --- | --- |

—

foretage en vurdering af anmodninger om rådgivningsbistand, der af Kommissionen ikke anses for at høre under eksisterende rådgivningsinitiativer, med henblik på at støtte Kommissionens afgørelse om tildeling i forbindelse med anmodninger om rådgivning, der modtages gennem det centrale kontaktpunkt, jf. artikel 24, stk. 2, litra a)

| — | støtte nationale erhvervsfremmende banker eller institutter ved på deres anmodning at tilvejebringe kapacitetsopbygning som omhandlet i artikel 24, stk. 2, litra h), i forbindelse med udviklingen af deres rådgivningskapacitet med henblik på deltagelse i rådgivningsinitiativer |
| --- | --- |

—

støtte nationale erhvervsfremmende banker eller institutter ved på deres anmodning at tilvejebringe kapacitetsopbygning som omhandlet i artikel 24, stk. 2, litra h), i forbindelse med udviklingen af deres rådgivningskapacitet med henblik på deltagelse i rådgivningsinitiativer

| — | efter anmodning fra Kommissionen og en potentiel rådgivningspartner, og forudsat at EIB-Gruppen er indforstået hermed, indgå aftaler med rådgivningspartnere på Kommissionens vegne med henblik på iværksættelse af rådgivningsinitiativer. |
| --- | --- |

—

efter anmodning fra Kommissionen og en potentiel rådgivningspartner, og forudsat at EIB-Gruppen er indforstået hermed, indgå aftaler med rådgivningspartnere på Kommissionens vegne med henblik på iværksættelse af rådgivningsinitiativer.

EIB-Gruppen sikrer, at dens opgaver som omhandlet i første afsnit, litra d), nr. ii), udføres fuldstændig uafhængigt af dens rolle som rådgivningspartner.

Hvis det er relevant, samarbejder Kommissionen med gennemførelsespartneren på grundlag af konklusionerne af den i første afsnit, litra b), nr. iv), omhandlede udtalelse fra EIB-Gruppen. Kommissionen underretter EIB-Gruppen om resultatet af sin beslutningstagning.

2.   De bankrelaterede oplysninger, som Kommissionen fremsender til EIB-Gruppen i henhold til stk. 1, litra b), nr. ii), iv), v) og vi), begrænses til oplysninger, der er strengt nødvendige, for at EIB-gruppen kan opfylde sine forpligtelser i henhold til disse numre. Kommissionen fastlægger i tæt dialog med EIB-Gruppen og potentielle gennemførelsespartnere arten og omfanget af disse bankrelaterede oplysninger under hensyntagen til kravene om forsvarlig økonomisk forvaltning af EU-garantien, gennemførelsespartnerens legitime interesser vedrørende kommercielt følsomme oplysninger og EIB-Gruppens behov med henblik på at opfylde sine forpligtelser i henhold til disse numre.

3.   De nærmere vilkår for partnerskabet fastlægges i aftaler, herunder:

| a) | for så vidt angår tildelingen og gennemførelsen af den del af EU-garantien, der er anført i artikel 12, stk. 4:






  i) | en garantiaftale mellem Kommissionen og EIB-Gruppen eller |
| --- | --- | --- |

a)

for så vidt angår tildelingen og gennemførelsen af den del af EU-garantien, der er anført i artikel 12, stk. 4:

i)

en garantiaftale mellem Kommissionen og EIB-Gruppen eller

| ii) | særskilte garantiaftaler mellem Kommissionen og EIB og dets datterselskaber eller andre enheder, der er oprettet i henhold til artikel 28, stk. 1, i EIB's vedtægter, alt efter omstændighederne |
| --- | --- |

ii)

særskilte garantiaftaler mellem Kommissionen og EIB og dets datterselskaber eller andre enheder, der er oprettet i henhold til artikel 28, stk. 1, i EIB's vedtægter, alt efter omstændighederne

| b) | en aftale mellem Kommissionen og EIB-Gruppen i forbindelse med stk. 1, litra b) og c) |
| --- | --- |

b)

en aftale mellem Kommissionen og EIB-Gruppen i forbindelse med stk. 1, litra b) og c)

| c) | en aftale mellem Kommissionen og EIB-Gruppen i forbindelse med InvestEU-rådgivningsplatformen |
| --- | --- |

c)

en aftale mellem Kommissionen og EIB-Gruppen i forbindelse med InvestEU-rådgivningsplatformen

| d) | aftaler om tjenesteydelser mellem EIB-Gruppen og nationale erhvervsfremmende banker og institutter vedrørende kapacitetsopbygning og andre tjenester som fastsat i stk. 1, litra c). |
| --- | --- |

d)

aftaler om tjenesteydelser mellem EIB-Gruppen og nationale erhvervsfremmende banker og institutter vedrørende kapacitetsopbygning og andre tjenester som fastsat i stk. 1, litra c).

4.   Uden at dette berører artikel 17, stk. 3, og artikel 24, stk. 4, skal de omkostninger, der afholdes af EIB-Gruppen ved udførelsen af de opgaver, der er omhandlet i stk. 1, litra b) og c), opfylde de betingelser, der er fastlagt i den aftale, som er omhandlet i stk. 3, litra b), og kan dækkes af de tilbagebetalinger eller indtægter, som tilskrives EU-garantien, eller af hensættelserne, i overensstemmelse med finansforordningens artikel 211, stk. 4 og 5, eller kan afholdes over den finansieringsramme, der er omhandlet i nærværende forordnings artikel 4, stk. 3, efter at EIB-Gruppen har fremlagt en begrundelse for disse omkostninger og inden for et samlet loft på 10 000 000 EUR.

5.   De omkostninger, som EIB-Gruppen har afholdt ved udførelsen af de operationelle opgaver, der er omhandlet i stk. 1, litra d), nr. ii), dækkes fuldt ud og betales ved hjælp af det beløb, der er omhandlet i stk. 1, litra d), nr. i), efter at EIB-Gruppen har fremlagt en begrundelse for disse omkostninger og inden for et samlet loft på 15 000 000 EUR.

Artikel 11

Interessekonflikter

1.   EIB-Gruppen træffer inden for rammerne af det i artikel 10 omhandlede partnerskab alle nødvendige foranstaltninger og forholdsregler for at undgå interessekonflikter med andre gennemførelsespartnere, herunder ved at nedsætte en særlig og uafhængig gruppe til at varetage de opgaver, som er omhandlet i artikel 10, stk. 1, litra b), nr. iii)-vi). Denne gruppe er underlagt strenge fortrolighedsregler, der fortsætter med at gælde for ethvert medlem, der forlader gruppen.

2.   EIB-Gruppen eller andre gennemførelsespartnere underretter straks Kommissionen om enhver situation, der udgør eller kan forventes at føre til en interessekonflikt. I tvivlstilfælde afgør Kommissionen, om der foreligger en interessekonflikt, og underretter EIB-Gruppen om sin afgørelse. I tilfælde af en interessekonflikt træffer EIB-Gruppen passende foranstaltninger. Styringsrådet underrettes om de foranstaltninger, der træffes, og om resultaterne heraf.

3.   EIB-Gruppen træffer de nødvendige foranstaltninger for at undgå situationer, der kunne lede til interessekonflikter i forbindelse med gennemførelsen af InvestEU-rådgivningsplatformen, navnlig i forbindelse med de operationelle opgaver, der knytter sig til dens rolle med hensyn til at støtte Kommissionen, jf. artikel 10, stk. 1, litra d), nr. ii). I tilfælde af en interessekonflikt træffer EIB-Gruppen passende foranstaltninger.

KAPITEL IV

KAPITEL IV

EU-garantien

EU-garantien

Artikel 12

EU-garantien

1.   EU-garantien ydes som en uigenkaldelig og ubetinget anfordringsgaranti til gennemførelsespartnere i henhold til finansforordningens artikel 219, stk. 1, og forvaltes i overensstemmelse med Afsnit X i finansforordningen gennem direkte forvaltning.

2.   Vederlaget for EU-garantien knyttes til de finansielle produkters karakteristika og risikoprofil under hensyntagen til arten af de underliggende finansierings- og investeringstransaktioner og opfyldelsen af de politiske mål, som de finansielle produkter forfølger.

Hvor det er behørigt begrundet i arten af de politiske mål, som det finansielle produkt forfølger, og i nødvendigheden af at sikre, at de finansielle produkter er økonomisk tilgængelige for de endelige modtagere, kan de omkostninger, der knytter sig til den ydede finansiering til den endelige modtager, reduceres, eller finansieringsvilkårene kan forbedres ved at tilpasse vederlaget for EU-garantien, eller ved om nødvendigt at dække de udestående administrative omkostninger, som gennemførelsespartneren har afholdt over EU-budgettet, navnlig:

| a) | i situationer, hvor pressede vilkår på finansmarkedet ville gøre det umuligt at gennemføre en finansierings- eller investeringstransaktion til markedsorienteret pris, eller |
| --- | --- |

a)

i situationer, hvor pressede vilkår på finansmarkedet ville gøre det umuligt at gennemføre en finansierings- eller investeringstransaktion til markedsorienteret pris, eller

| b) | hvis det er nødvendigt for at katalysere finansierings- og investeringstransaktioner i sektorer eller på områder med et betydeligt markedssvigt eller suboptimale investeringsforhold og for at lette oprettelsen af investeringsplatforme, |
| --- | --- |

b)

hvis det er nødvendigt for at katalysere finansierings- og investeringstransaktioner i sektorer eller på områder med et betydeligt markedssvigt eller suboptimale investeringsforhold og for at lette oprettelsen af investeringsplatforme,

| ba) | i forbindelse med politikområdet solvensstøtte i de medlemsstater og sektorer, der er økonomisk hårdest ramt, og i de medlemsstater, hvor muligheden for solvensstøtte er mere begrænset |
| --- | --- |

ba)

i forbindelse med politikområdet solvensstøtte i de medlemsstater og sektorer, der er økonomisk hårdest ramt, og i de medlemsstater, hvor muligheden for solvensstøtte er mere begrænset

i det omfang reduktionen af vederlaget for EU-garantien eller dækningen af de udestående administrationsomkostninger, der afholdes af gennemførelsespartnerne, ikke i væsentlig grad påvirker hensættelserne til EU-garantien.

De endelige modtagere skal have fuld gavn af reduktionen af vederlaget for EU-garantien.

3.   Den betingelse, der er fastsat i finansforordningens artikel 219, stk. 4, gælder for hver enkelt gennemførelsespartner på porteføljebasis.

4.   75 % af EU-garantien under det i artikel 4, stk. 1, første afsnit, omhandlede EU-segment, som beløber sig til
  68 829 990 000
   EUR, ydes til EIB-Gruppen. EIB-Gruppen yder et samlet finansielt beløb på
  11 494 608 330
   EUR. Dette bidrag ydes på en måde og i en form, der letter gennemførelsen af InvestEU-Fonden og opfyldelsen af de mål, der er fastsat i artikel 14, stk. 2.

5.   De resterende 25 % af EU-garantien under EU-segmentet ydes til andre gennemførelsespartnere, som også skal yde et finansielt bidrag, der fastsættes i garantiaftalerne.

6.   Det skal på bedste vis tilstræbes at sikre, at der ved udgangen af investeringsperioden er en bred vifte af sektorer og regioner repræsenteret, og overdreven sektoriel eller geografisk koncentration skal undgås. Disse bestræbelser skal omfatte incitamenter for mindre eller mindre sofistikerede nationale erhvervsfremmende banker, der har en komparativ fordel som følge af deres lokale tilstedeværelse, viden og investeringskompetencer. Kommissionen udvikler en sammenhængende tilgang til at støtte disse bestræbelser.

7.   Den EU-garanti, der er omhandlet i artikel 4, stk. 2, første og andet afsnit,
  kan
  ydes
  i forbindelse med finansierings- og investeringstransaktioner, der gennemføres af en gennemførelsespartner, forudsat at Kommissionen har indgået en garantiaftale med den pågældende gennemførelsespartner inden den 31. december 2023, hvormed
  de betingelser, der er fastsat i artikel 4, stk. 6, i forordning [EURI],
  opfyldes
  . I de øvrige tilfælde kan der ydes støtte fra EU-garantien til finansierings- og investeringstransaktioner, som er omfattet af denne forordning, for en investeringsperiode, der udløber den 31. december 2027.

Kontrakter ▌mellem gennemførelsespartneren og den endelige modtager eller den finansielle formidler eller den i artikel 15, stk. 1, litra a), omhandlede enhed skal være undertegnet senest den 31. december 2028.

Artikel 13

Støtteberettigede finansierings- og investeringstransaktioner

1.   InvestEU-Fonden støtter udelukkende finansierings- og investeringstransaktioner, der:

| a) | opfylder betingelserne i finansforordningens artikel 209, stk. 2, litra a)-e), særlig betingelserne vedrørende markedssvigt, suboptimale investeringsforhold og additionalitet som fastsat i finansforordningens artikel 209, stk. 2, litra a) og b), og i nærværende forordnings bilag V og, hvor det er relevant, om maksimering af private investeringer i overensstemmelse med finansforordningens artikel 209, stk. 2, litra d) |
| --- | --- |

a)

opfylder betingelserne i finansforordningens artikel 209, stk. 2, litra a)-e), særlig betingelserne vedrørende markedssvigt, suboptimale investeringsforhold og additionalitet som fastsat i finansforordningens artikel 209, stk. 2, litra a) og b), og i nærværende forordnings bilag V og, hvor det er relevant, om maksimering af private investeringer i overensstemmelse med finansforordningens artikel 209, stk. 2, litra d)

| b) | bidrager til Unionens politiske mål og hører ind under de områder, der kan støttes med finansierings- og investeringstransaktioner under det pågældende politikområde i overensstemmelse med denne forordnings bilag II |
| --- | --- |

b)

bidrager til Unionens politiske mål og hører ind under de områder, der kan støttes med finansierings- og investeringstransaktioner under det pågældende politikområde i overensstemmelse med denne forordnings bilag II

| c) | ikke yder finansiel støtte til de udelukkede aktiviteter som defineret i denne forordnings bilag V, punkt B og |
| --- | --- |

c)

ikke yder finansiel støtte til de udelukkede aktiviteter som defineret i denne forordnings bilag V, punkt B og

| d) | er i overensstemmelse med investeringsretningslinjerne. |
| --- | --- |

d)

er i overensstemmelse med investeringsretningslinjerne.

2.   Foruden projekter, der gennemføres inden for Unionen, eller i et oversøisk land eller territorium med relation til en medlemsstat som fastsat i bilag II til TEUF, kan InvestEU-Fonden, under andre politikområder end politikområdet strategiske europæiske investeringer
  eller politikområdet solvensstøtte
  , yde støtte til følgende projekter og operationer gennem finansierings- og investeringstransaktioner:

| a) | projekter, der omfatter enheder beliggende eller etableret i en eller flere medlemsstater, og som strækker sig til et eller flere tredjelande, herunder tiltrædende lande, kandidatlande og potentielle kandidater, lande, som er omfattet af den europæiske naboskabspolitiks anvendelsesområde, Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde eller Den Europæiske Frihandelssammenslutning, til et oversøisk land eller territorium som fastsat i bilag II til TEUF eller til et associeret tredjeland, uanset om der er en partner i disse tredjelande eller oversøiske lande eller territorier |
| --- | --- |

a)

projekter, der omfatter enheder beliggende eller etableret i en eller flere medlemsstater, og som strækker sig til et eller flere tredjelande, herunder tiltrædende lande, kandidatlande og potentielle kandidater, lande, som er omfattet af den europæiske naboskabspolitiks anvendelsesområde, Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde eller Den Europæiske Frihandelssammenslutning, til et oversøisk land eller territorium som fastsat i bilag II til TEUF eller til et associeret tredjeland, uanset om der er en partner i disse tredjelande eller oversøiske lande eller territorier

| b) | finansierings- og investeringstransaktioner i de i artikel 5 omhandlede tredjelande, som har bidraget til et specifikt finansielt produkt. |
| --- | --- |

b)

finansierings- og investeringstransaktioner i de i artikel 5 omhandlede tredjelande, som har bidraget til et specifikt finansielt produkt.

3.   InvestEU-Fonden kan støtte finansierings- og investeringstransaktioner, der tilvejebringer finansiering til endelige modtagere, som er retlige enheder etableret i et af følgende lande eller territorier:

| a) | en medlemsstat eller et oversøisk land eller territorium med relation til en medlemsstat som fastsat i bilag II til TEUF |
| --- | --- |

a)

en medlemsstat eller et oversøisk land eller territorium med relation til en medlemsstat som fastsat i bilag II til TEUF

| b) | et tredjeland, der er associeret til InvestEU-programmet, jf. artikel 5 |
| --- | --- |

b)

et tredjeland, der er associeret til InvestEU-programmet, jf. artikel 5

| c) | et tredjeland som omhandlet i stk. 2, litra a), hvor det er relevant |
| --- | --- |

c)

et tredjeland som omhandlet i stk. 2, litra a), hvor det er relevant

| d) | andre tredjelande, hvor det er nødvendigt for at finansiere et projekt i et af de i litra a), b) eller c), omhandlede lande eller territorier. |
| --- | --- |

d)

andre tredjelande, hvor det er nødvendigt for at finansiere et projekt i et af de i litra a), b) eller c), omhandlede lande eller territorier.

Uanset første afsnit skal de endelige modtagere og formidlere under politikområdet for strategiske europæiske investeringer være retlige enheder, der opfylder betingelserne i artikel 7, stk. 1, litra e), og artikel 7, stk. 1, andet afsnit, og i overensstemmelse med artikel 7, stk. 1, tredje afsnit.

Uanset første afsnit kan kun virksomheder, der er etableret i en medlemsstat og er aktive i Unionen, støttes gennem finansierings- og investeringstransaktioner under politikområdet solvensstøtte.

Uanset første afsnit må endelige modtagere, der modtager 30 millioner EUR eller derover under politikområdet solvensstøtte, ikke foretage betaling af udbytte eller ikkeobligatoriske kuponbetalinger eller tilbagekøb af aktier. Vederlaget til ethvert medlem af ledelsen af en virksomhed, der modtager finansiering på 30 mio. EUR eller derover under politikområdet solvensstøtte, må ikke overstige den faste del af den pågældendes vederlag pr. 31. december 2019. For en person, der bliver medlem af ledelsen på tidspunktet for eller efter tildelingen af InvestEU-finansiering under politikområdet solvensstøtte, er den gældende grænse den laveste faste godtgørelse for ethvert medlem af ledelsen pr. 31. december 2019. Der må ikke under nogen omstændigheder udbetales bonusser og andre variable eller sammenlignelige aflønningskomponenter.

Artikel 14

Udvælgelse af andre gennemførelsespartnere end EIB-Gruppen

1.   Kommissionen udvælger de andre gennemførelsespartnere end EIB-Gruppen i overensstemmelse med finansforordningens artikel 154.

Gennemførelsespartnerne kan danne en gruppe. En gennemførelsespartner kan være medlem af en eller flere grupper.

Med hensyn til EU-segmentet skal de kvalificerede modparter have udtrykt interesse i den del af EU-garantien, der er omhandlet i artikel 12, stk. 5. Med hensyn til medlemsstatssegmentet kan den berørte medlemsstat foreslå en eller flere modparter som gennemførelsespartnere blandt de modparter, der har udtrykt interesse Den berørte medlemsstat kan også foreslå EIB-gruppen som gennemførelsespartner og kan for egen regning indgå aftale med EIB-gruppen om at levere de ydelser, der er anført i artikel 10.

Hvis den berørte medlemsstat ikke foreslår en gennemførelsespartner, foretager Kommissionen i overensstemmelse med dette stykkes tredje afsnit en udvælgelse af gennemførelsespartnere blandt de kvalificerede modparter, der kan dække finansierings- og investeringstransaktioner i de pågældende geografiske områder.

2.   Ved udvælgelsen af gennemførelsespartnere sikrer Kommissionen, at porteføljen med finansielle produkter under InvestEU-Fonden opfylder følgende målsætninger:

| a) | at sikre størst mulig dækning af de i artikel 3 fastlagte mål |
| --- | --- |

a)

at sikre størst mulig dækning af de i artikel 3 fastlagte mål

| b) | at maksimere EU-garantiens indvirkning gennem de egne midler, der tilføres af gennemførelsespartneren |
| --- | --- |

b)

at maksimere EU-garantiens indvirkning gennem de egne midler, der tilføres af gennemførelsespartneren

| c) | hvor det er relevant, at maksimere de private investeringer |
| --- | --- |

c)

hvor det er relevant, at maksimere de private investeringer

| d) | at fremme innovative finansielle og risikobegrænsende løsninger til at afhjælpe markedssvigt og suboptimale investeringsforhold |
| --- | --- |

d)

at fremme innovative finansielle og risikobegrænsende løsninger til at afhjælpe markedssvigt og suboptimale investeringsforhold

| e) | at sikre geografisk spredning via gradvis tildeling af EU-garantien og muliggøre finansiering af mindre projekter |
| --- | --- |

e)

at sikre geografisk spredning via gradvis tildeling af EU-garantien og muliggøre finansiering af mindre projekter

| f) | at sikre tilstrækkelig risikospredning. |
| --- | --- |

f)

at sikre tilstrækkelig risikospredning.

3.   Ved udvælgelsen af gennemførelsespartnere tager Kommissionen desuden følgende i betragtning:

| a) | eventuelle udgifter eller vederlag, som tilfalder Unionens budget |
| --- | --- |

a)

eventuelle udgifter eller vederlag, som tilfalder Unionens budget

| b) | gennemførelsespartnerens evne til omhyggeligt at opfylde betingelserne i finansforordningens artikel 155, stk. 2 og 3, vedrørende skatteundgåelse, skattesvig, skatteunddragelse, hvidvaskning af penge, finansiering af terrorisme og ikkesamarbejdsvillige jurisdiktioner. |
| --- | --- |

b)

gennemførelsespartnerens evne til omhyggeligt at opfylde betingelserne i finansforordningens artikel 155, stk. 2 og 3, vedrørende skatteundgåelse, skattesvig, skatteunddragelse, hvidvaskning af penge, finansiering af terrorisme og ikkesamarbejdsvillige jurisdiktioner.

4.   Nationale erhvervsfremmende banker og institutter kan udvælges som gennemførelsespartnere, forudsat at de opfylder betingelserne i denne artikel.

Artikel 15

Støtteberettigede former for finansiering

1.   EU-garantien kan ydes til risikodækning af følgende former for finansiering, der tilvejebringes af gennemførelsespartnerne:

| a) | lån, garantier, regarantier, kapitalmarkedsinstrumenter, alle andre former for finansieringsinstrumenter eller kreditfaciliteter, herunder ansvarlig lånekapital, eller egenkapital- eller kvasiegenkapitalinvesteringer, som tilvejebringes direkte eller indirekte gennem finansielle formidlere, fonde, investeringsplatforme eller andre finansieringsformidlere, og som kanaliseres ud til de endelige modtagere |
| --- | --- |

a)

lån, garantier, regarantier, kapitalmarkedsinstrumenter, alle andre former for finansieringsinstrumenter eller kreditfaciliteter, herunder ansvarlig lånekapital, eller egenkapital- eller kvasiegenkapitalinvesteringer, som tilvejebringes direkte eller indirekte gennem finansielle formidlere, fonde, investeringsplatforme eller andre finansieringsformidlere, og som kanaliseres ud til de endelige modtagere

| b) | finansiering eller garantier fra en gennemførelsespartner til en anden finansiel institution, som sætter sidstnævnte i stand til at gennemføre den i litra a) omhandlede finansiering. |
| --- | --- |

b)

finansiering eller garantier fra en gennemførelsespartner til en anden finansiel institution, som sætter sidstnævnte i stand til at gennemføre den i litra a) omhandlede finansiering.

For at blive omfattet af EU-garantien skal den finansiering, der er omhandlet i første afsnit, litra a) og b), tildeles, erhverves eller udstedes til de finansierings- eller investeringstransaktioner, der er omhandlet i artikel 13, stk. 1, forudsat at finansieringen fra gennemførelsespartneren er ydet i overensstemmelse med en finansieringsaftale eller en transaktion, som gennemførelsespartneren har undertegnet eller indgået efter undertegnelse af garantiaftalen, og som hverken er udløbet eller opsagt.

2.   Finansierings- og investeringstransaktioner, som foretages gennem fonde eller andre mellemliggende strukturer, støttes af EU-garantien i overensstemmelse med de bestemmelser, der fastsættes i investeringsretningslinjerne, selv om disse strukturer investerer en meget lille del af deres samlede investeringer uden for Unionen og i tredjelande som omhandlet i artikel 13, stk. 2, eller investerer en meget lille del af deres samlede investeringer i andre aktiver end dem, der kan komme i betragtning efter denne forordning.

Investeringsretningslinjerne kan indeholde en yderligere begrænsning af den del af de samlede beløb, der investeres uden for Unionen i finansierings- og investeringstransaktioner, som foretages gennem fonde eller andre mellemliggende strukturer under politikområdet for strategiske europæiske investeringer, herunder eventuelle klausuler om udtræden af sådanne investeringer.

2a.
     
  Støtteberettigede instrumenter under politikområdet solvensstøtte via gennemførelsespartnere skal resultere i tilførsel af egenkapital eller kvasiegenkapital til de i artikel 3, stk. 2, litra ea), omhandlede virksomheder. Der kan anvendes hybride instrumenter, hvis sådanne instrumenter opfylder formålet med politikområdet.

Artikel 16

Garantiaftaler

1.   Kommissionen indgår en garantiaftale med hver enkelt gennemførelsespartner om ydelse af EU-garantien op til et beløb, der fastsættes af Kommissionen.

Hvis gennemførelsespartnerne danner en gruppe, indgås der én enkelt garantiaftale mellem Kommissionen og hver garantipartner i gruppen eller med én gennemførelsespartner på vegne af hele gruppen.

2.   Garantiaftalen skal indeholde:

| a) | størrelsen af og vilkårene for det finansielle bidrag, som ydes af gennemførelsespartneren |
| --- | --- |

a)

størrelsen af og vilkårene for det finansielle bidrag, som ydes af gennemførelsespartneren

| b) | vilkårene for den finansiering eller de garantier, som gennemførelsespartneren stiller til rådighed for en anden retlig enhed, som deltager i gennemførelsen, når dette er tilfældet |
| --- | --- |

b)

vilkårene for den finansiering eller de garantier, som gennemførelsespartneren stiller til rådighed for en anden retlig enhed, som deltager i gennemførelsen, når dette er tilfældet

| c) | nærmere regler om tilvejebringelse af EU-garantien, jf. artikel 18, herunder dækning af porteføljer af bestemte typer instrumenter og de respektive begivenheder, der udløse mulige træk på EU-garantien |
| --- | --- |

c)

nærmere regler om tilvejebringelse af EU-garantien, jf. artikel 18, herunder dækning af porteføljer af bestemte typer instrumenter og de respektive begivenheder, der udløse mulige træk på EU-garantien

| d) | det risikovederlag, der skal fordeles i forhold til Unionens og gennemførelsespartnerens respektive andel i risikoen, eller som justeret i behørigt begrundede tilfælde, jf. artikel 12, stk. 2 |
| --- | --- |

d)

det risikovederlag, der skal fordeles i forhold til Unionens og gennemførelsespartnerens respektive andel i risikoen, eller som justeret i behørigt begrundede tilfælde, jf. artikel 12, stk. 2

| e) | betalingsbetingelserne |
| --- | --- |

e)

betalingsbetingelserne

| f) | gennemførelsespartnerens pligt til at acceptere Kommissionens og Investeringsudvalgets afgørelser vedrørende anvendelse af EU-garantien til en foreslået finansierings- eller investeringstransaktion, uden at dette berører gennemførelsespartnerens beslutninger vedrørende den foreslåede transaktion uden anvendelse af EU-garantien |
| --- | --- |

f)

gennemførelsespartnerens pligt til at acceptere Kommissionens og Investeringsudvalgets afgørelser vedrørende anvendelse af EU-garantien til en foreslået finansierings- eller investeringstransaktion, uden at dette berører gennemførelsespartnerens beslutninger vedrørende den foreslåede transaktion uden anvendelse af EU-garantien

| g) | bestemmelser og procedurer for inddrivelse af fordringer, som gennemførelsespartneren skal varetage |
| --- | --- |

g)

bestemmelser og procedurer for inddrivelse af fordringer, som gennemførelsespartneren skal varetage

| h) | finansielle og operationelle rapporterings- og overvågningsaktiviteter i forbindelse med finansierings- og investeringstransaktioner under EU-garantien |
| --- | --- |

h)

finansielle og operationelle rapporterings- og overvågningsaktiviteter i forbindelse med finansierings- og investeringstransaktioner under EU-garantien

| i) | nøgleresultatindikatorer, navnlig for så vidt angår anvendelse af EU-garantien, opfyldelse af de mål og kriterier, der er fastsat i artikel 3, 7 og 13, og mobiliseringen af privat kapital |
| --- | --- |

i)

nøgleresultatindikatorer, navnlig for så vidt angår anvendelse af EU-garantien, opfyldelse af de mål og kriterier, der er fastsat i artikel 3, 7 og 13, og mobiliseringen af privat kapital

| j) | hvor det er relevant, bestemmelser og procedurer for blandingsoperationer |
| --- | --- |

j)

hvor det er relevant, bestemmelser og procedurer for blandingsoperationer

| k) | andre relevante bestemmelser i overensstemmelse med betingelserne i finansforordningens artikel 155, stk. 2, og afsnit X |
| --- | --- |

k)

andre relevante bestemmelser i overensstemmelse med betingelserne i finansforordningens artikel 155, stk. 2, og afsnit X

| l) | eksistensen af passende mekanismer til at imødegå private investorers mulige betænkeligheder. |
| --- | --- |

l)

eksistensen af passende mekanismer til at imødegå private investorers mulige betænkeligheder.

3.   En garantiaftale skal desuden fastslå, at vederlag fra finansierings- eller investeringstransaktioner, der er omfattet af denne forordning, og som tilfalder Unionen, skal stilles til rådighed efter fradrag af beløb trukket på EU-garantien.

4.   En garantiaftale skal også fastslå, at ethvert skyldigt beløb til gennemførelsespartneren i forbindelse med EU-garantien fradrages det samlede beløb for de vederlag, indtægter og tilbagebetalinger, som gennemførelsespartneren skylder Unionen i forbindelse med finansierings- og investeringstransaktioner, der er omfattet af denne forordning. Hvis dette beløb ikke er tilstrækkeligt til at dække det skyldige beløb til gennemførelsespartneren, jf. artikel 17, stk. 3, hentes det udestående beløb fra hensættelserne til EU-garantien.

5.   Hvis garantiaftalen er indgået inden for rammerne af medlemsstatssegmentet, kan den indeholde bestemmelser om, at repræsentanter for den berørte medlemsstat eller de berørte regioner skal deltage i overvågningen af gennemførelsen af garantiaftalen.

Artikel 17

Betingelser for anvendelse af EU-garantien

1.   EU-garantien stilles med forbehold af, at garantiaftalen med den relevante gennemførelsespartner er trådt i kraft.

2.   EU-garantien dækker udelukkende finansierings- og investeringstransaktioner, der opfylder betingelserne i denne forordning og i de relevante investeringsretningslinjer, og forudsat at Investeringsudvalget har fastslået, at disse transaktioner opfylder betingelserne for modtagelse af EU-garantien. Gennemførelsespartnerne har ansvaret for at sikre, at finansierings- og investeringstransaktionerne er i overensstemmelse med denne forordning og med investeringsretningslinjerne.

3.   Kommissionen dækker ingen af gennemførelsespartnerens administrative omkostninger eller gebyrer i forbindelse med gennemførelsen af finansierings- og investeringstransaktioner under EU-garantien, medmindre arten af de politiske mål, som det finansielle produkt tager sigte på, og den økonomiske overkommelighed for de endelige modtagere eller den type finansiering, der ydes, sætter gennemførelsespartneren i stand til behørigt at begrunde over for Kommissionen, at der er behov for en undtagelse. Dækningen af sådanne omkostninger over EU-budgettet skal begrænses til det beløb, der er strengt nødvendigt for at gennemføre de relevante finansierings- og investeringstransaktioner, og ydes alene i det omfang, omkostningerne ikke dækkes af indtægter modtaget af gennemførelsespartnerne i forbindelse med de pågældende finansierings- og investeringsforanstaltninger. Ordningerne vedrørende gebyrer fastsættes i garantiaftalen og skal være i overensstemmelse med artikel 16, stk. 4, samt med finansforordningens artikel 209, stk. 2, litra g).

4.   Endvidere kan gennemførelsespartneren anvende EU-garantien til dækning af den relevante andel af eventuelle inddrivelsesomkostninger, jf. artikel 16, stk. 4, medmindre de trækkes fra indtægter fra inddrivelse.

Artikel 18

EU-garantiens dækning og vilkår

1.   Risikovederlag fordeles mellem Unionen og en gennemførelsespartner i forhold til deres respektive andel af den risiko, der knytter sig til en portefølje af finansierings- eller investeringstransaktioner eller, hvor det er relevant, til individuelle finansierings- og investeringstransaktioner. Vederlaget for EU-garantien kan nedsættes i behørigt begrundede tilfælde som omhandlet i artikel 12, stk. 1.

Gennemførelsespartneren skal have passende eksponering for egen risiko for finansierings- og investeringstransaktioner, som støttes af EU-garantien, medmindre de politiske mål, som tilsigtes med det finansielle produkt, der skal gennemføres, helt exceptionelt er af en sådan art, at gennemførelsespartneren ikke med rimelighed kan bidrage med en egen risikokapacitet.

2.   EU-garantien dækker:

| a) | for så vidt angår de låneinstrumenter, der er omhandlet i artikel 15, stk. 1, litra a):






  i) | hovedstolen og alle renter og beløb, som gennemførelsespartneren har krav på, men som den ikke har modtaget i overensstemmelse med vilkårene for finansieringstransaktionerne, indtil misligholdelsestidspunktet |
| --- | --- | --- |

a)

for så vidt angår de låneinstrumenter, der er omhandlet i artikel 15, stk. 1, litra a):

i)

hovedstolen og alle renter og beløb, som gennemførelsespartneren har krav på, men som den ikke har modtaget i overensstemmelse med vilkårene for finansieringstransaktionerne, indtil misligholdelsestidspunktet

| ii) | tab som følge af rekonstruktion |
| --- | --- |

ii)

tab som følge af rekonstruktion

| iii) | tab som følge af udsving i kurser på andre valutaer end euro på markeder, hvor der er begrænsede muligheder for langsigtet kurssikring |
| --- | --- |

iii)

tab som følge af udsving i kurser på andre valutaer end euro på markeder, hvor der er begrænsede muligheder for langsigtet kurssikring

| b) | for så vidt angår de egenkapital- eller kvasiegenkapitalinvesteringer, der er omhandlet i artikel 15, stk. 1, litra a): de investerede beløb og de hermed forbundne finansieringsomkostninger samt tab på grund af udsving i andre valutaer end euro |
| --- | --- |

b)

for så vidt angår de egenkapital- eller kvasiegenkapitalinvesteringer, der er omhandlet i artikel 15, stk. 1, litra a): de investerede beløb og de hermed forbundne finansieringsomkostninger samt tab på grund af udsving i andre valutaer end euro

| c) | for så vidt angår finansiering eller garantier fra en gennemførelsespartner til en anden finansiel institution som omhandlet i artikel 15, stk. 1, litra b): de anvendte beløb og de hermed forbundne finansieringsomkostninger. |
| --- | --- |

c)

for så vidt angår finansiering eller garantier fra en gennemførelsespartner til en anden finansiel institution som omhandlet i artikel 15, stk. 1, litra b): de anvendte beløb og de hermed forbundne finansieringsomkostninger.

I forbindelse med litra a), nr. i), anses en udsættelse, nedsættelse eller tvungen udtræden i forbindelse med ansvarlig lånekapital for at være en misligholdelse.

3.   Når Unionen foretager en udbetaling til gennemførelsespartneren efter et træk på EU-garantien, overdrager gennemførelsespartneren alle relevante rettigheder vedrørende dens finansierings- eller investeringstransaktioner omfattet af EU-garantien til Unionen, for så vidt som de stadig findes.

Gennemførelsespartneren skal på Unionens vegne søge fordringer på de udbetalte beløb inddrevet og tilbagebetale inddrevne beløb til unionen.

KAPITEL V

KAPITEL V

LEDELSE OG FORVALTNING

LEDELSE OG FORVALTNING

Artikel 19

Det rådgivende udvalg

1.   Kommissionen og det styringsråd, der er nedsat efter artikel 20, bistås af et rådgivende udvalg.

2.   Det rådgivende udvalg bestræber sig på at sikre en ligelig kønsfordeling og består af:

| a) | en repræsentant for hver gennemførelsespartner |
| --- | --- |

a)

en repræsentant for hver gennemførelsespartner

| b) | en repræsentant for hver medlemsstat |
| --- | --- |

b)

en repræsentant for hver medlemsstat

| c) | en ekspert udpeget af Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg |
| --- | --- |

c)

en ekspert udpeget af Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

| d) | en ekspert udpeget af Regionsudvalget. |
| --- | --- |

d)

en ekspert udpeget af Regionsudvalget.

3.   Formandskabet for det rådgivende udvalg varetages af en repræsentant for Kommissionen. EIB-Gruppens repræsentant er næstformand.

Det rådgivende udvalg samles regelmæssigt og mindst to gange om året på anmodning af formanden.

4.   Det rådgivende udvalg:

| a) | rådgiver Kommissionen og styringsrådet om udformningen af de finansielle produkter, der skal gennemføres under denne forordning |
| --- | --- |

a)

rådgiver Kommissionen og styringsrådet om udformningen af de finansielle produkter, der skal gennemføres under denne forordning

| b) | rådgiver Kommissionen og styringsrådet om markedsudviklinger, markedsforhold, markedssvigt og suboptimale investeringsforhold |
| --- | --- |

b)

rådgiver Kommissionen og styringsrådet om markedsudviklinger, markedsforhold, markedssvigt og suboptimale investeringsforhold

| c) | udveksle synspunkter om markedsudviklinger og bedste praksis. |
| --- | --- |

c)

udveksle synspunkter om markedsudviklinger og bedste praksis.

5.   Kommissionen udnævner de første medlemmer af det rådgivende udvalg, som repræsenterer andre gennemførelsespartnere end EIB-Gruppen, efter høring af potentielle gennemførelsespartnere. De udnævnes for en periode på højst et år.

6.   Medlemsstaternes repræsentanter samles ligeledes mindst to gange om året i et særskilt format, som ledes af Kommissionen.

7.   Det rådgivende udvalg og repræsentanterne for medlemsstaterne kan på deres møder som omhandlet i stk. 6 udstede henstillinger om gennemførelsen af InvestEU-programmet og dets virkemåde, som behandles af styringsrådet.

8.   De udtømmende referater fra det rådgivende udvalgs møder offentliggøres hurtigst muligt, efter at de er godkendt af det rådgivende udvalg.

Kommissionen fastlægger det rådgivende udvalgs forretningsorden og leder dets sekretariat. Al relevant dokumentation og alle relevante oplysninger stilles til rådighed for det rådgivende udvalg, så det kan varetage sine opgaver.

9.   De nationale erhvervsfremmende banker eller institutter, der er repræsenteret i det rådgivende udvalg, vælger blandt egne rækker repræsentanter for andre gennemførelsespartnere end EIB-Gruppen til det i artikel 20, stk. 1, nævnte styringsråd. De nationale erhvervsfremmende banker eller institutter skal tilstræbe en ligelig repræsentation i styringsrådet med hensyn til størrelse og geografisk placering. De valgte repræsentanter repræsenterer den fælles holdning hos alle gennemførelsespartnere, bortset fra EIB-Gruppen.

Artikel 20

Styringsrådet

1.   Der oprettes et styringsråd for InvestEU-programmet. Det består af fire repræsentanter for Kommissionen, tre repræsentanter for EIB-gruppen og to repræsentanter for andre gennemførelsespartnere end EIB-gruppen samt en ekspert, der udpeges som medlem uden stemmeret af Europa-Parlamentet. Den ekspert, som Europa-Parlamentet har udpeget som medlem uden stemmeret, må ikke søge eller modtage instrukser fra EU-institutioner, -organer, -kontorer eller -agenturer, fra nogen medlemsstats regering eller fra noget andet offentligt eller privat organ og skal handle i fuld uafhængighed. Eksperten skal udføre sine opgaver upartisk og i InvestEU-Fondens interesse.

Medlemmerne af styringsrådet udnævnes for en periode på fire år med mulighed for forlængelse én gang, med undtagelse af repræsentanter for andre gennemførelsespartnere end EIB-Gruppen, som udnævnes for en periode på to år.

2.   Styringsrådet vælger en formand blandt Kommissionens repræsentanter for en periode på fire år, der kan forlænges én gang. Formanden rapporterer hvert halve år til medlemsstaternes repræsentanter i det rådgivende udvalg om gennemførelsen af InvestEU-programmet og dets virkemåde.

De udtømmende referater af styringsrådets møder offentliggøres, så snart de er godkendt af styringsrådet.

3.   Styringsrådet:

| a) | fastlægger strategiske og operationelle retningslinjer for gennemførelsespartnerne, herunder vejledning om udformningen af finansielle produkter og om andre operationelle politikker og procedurer, der er nødvendige for InvestEU-Fondens virkemåde |
| --- | --- |

a)

fastlægger strategiske og operationelle retningslinjer for gennemførelsespartnerne, herunder vejledning om udformningen af finansielle produkter og om andre operationelle politikker og procedurer, der er nødvendige for InvestEU-Fondens virkemåde

| b) | anvender den ramme for risikohåndteringsmetoder, som Kommissionen har udviklet i samarbejde med EIB-Gruppen og de øvrige gennemførelsespartnere |
| --- | --- |

b)

anvender den ramme for risikohåndteringsmetoder, som Kommissionen har udviklet i samarbejde med EIB-Gruppen og de øvrige gennemførelsespartnere

| c) | fører tilsyn med gennemførelsen af InvestEU-programmet |
| --- | --- |

c)

fører tilsyn med gennemførelsen af InvestEU-programmet

| d) | høres under hensyntagen til alle medlemmernes synspunkter om den endelige liste over kandidater til Investeringsudvalget forud for udvælgelsen i overensstemmelse med artikel 23, stk. 2 |
| --- | --- |

d)

høres under hensyntagen til alle medlemmernes synspunkter om den endelige liste over kandidater til Investeringsudvalget forud for udvælgelsen i overensstemmelse med artikel 23, stk. 2

| e) | vedtager forretningsordenen for det i artikel 23, stk. 4, omhandlede sekretariat for Investeringsudvalget |
| --- | --- |

e)

vedtager forretningsordenen for det i artikel 23, stk. 4, omhandlede sekretariat for Investeringsudvalget

| f) | vedtager regler for transaktioner med investeringsplatforme. |
| --- | --- |

f)

vedtager regler for transaktioner med investeringsplatforme.

| fa) | fastslår, hvilke medlemsstater og sektorer der er økonomisk hårdest ramt af covid-19-krisen, og i hvilke medlemsstater muligheden for statslig solvensstøtte er mere begrænset, på grundlag af de indikatorer, Kommissionen har fastsat i henhold til artikel 7, stk. 1, litra ea). |
| --- | --- |

fa)

fastslår, hvilke medlemsstater og sektorer der er økonomisk hårdest ramt af covid-19-krisen, og i hvilke medlemsstater muligheden for statslig solvensstøtte er mere begrænset, på grundlag af de indikatorer, Kommissionen har fastsat i henhold til artikel 7, stk. 1, litra ea).

4.   Styringsrådet anvender en konsensustilgang i sine drøftelser og tager således størst muligt hensyn til alle medlemmers holdninger. Hvis medlemmerne ikke kan nå til enighed, træffer styringsrådet afgørelse ved kvalificeret flertal blandt dets stemmeberettigede medlemmer, som udgør mindst syv stemmer.

Artikel 21

Resultattavlen

1.   Der oprettes en resultattavle med indikatorer (»resultattavlen«) for at sikre, at Investeringsudvalget kan foretage en uafhængig, gennemsigtig og harmoniseret vurdering af anmodninger om anvendelse af EU-garantien til en gennemførelsespartners foreslåede finansierings- eller investeringstransaktion.

2.   Gennemførelsespartnerne udfylder resultattavlen for deres foreslåede finansierings- og investeringstransaktioner.

3.   Resultattavlen skal dække følgende elementer:

| a) | en beskrivelse af den foreslåede finansierings- og investeringstransaktion |
| --- | --- |

a)

en beskrivelse af den foreslåede finansierings- og investeringstransaktion

| b) | hvordan den foreslåede transaktion bidrager til EU's politiske mål |
| --- | --- |

b)

hvordan den foreslåede transaktion bidrager til EU's politiske mål

| c) | en beskrivelse af additionaliteten |
| --- | --- |

c)

en beskrivelse af additionaliteten

| d) | en beskrivelse af markedssvigtet eller det suboptimale investeringsforhold |
| --- | --- |

d)

en beskrivelse af markedssvigtet eller det suboptimale investeringsforhold

| e) | gennemførelsespartnerens finansielle eller tekniske bidrag |
| --- | --- |

e)

gennemførelsespartnerens finansielle eller tekniske bidrag

| f) | investeringens indvirkning |
| --- | --- |

f)

investeringens indvirkning

| g) | finansierings- og investeringstransaktionens finansielle profil |
| --- | --- |

g)

finansierings- og investeringstransaktionens finansielle profil

| h) | supplerende indikatorer. |
| --- | --- |

h)

supplerende indikatorer.

4.   Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 33 med henblik på at supplere denne forordning ved at fastlægge yderligere elementer af resultattavlen, herunder nærmere bestemmelser om den resultattavle, der skal anvendes af gennemførelsespartnerne.

Artikel 22

Politikkontrol

1.   Kommissionen foretager kontrol med henblik på at bekræfte, at de finansierings- og investeringsforanstaltninger, der foreslås af andre gennemførelsespartnere end EIB, er i overensstemmelse med EU's lovgivning og politikker.

2.   Hvad angår EIB-finansierings- og investeringstransaktioner inden for rammerne af denne forordning, dækkes sådanne transaktioner ikke af EU-garantien, hvis Kommissionen afgiver en negativ udtalelse som led i proceduren i artikel 19 i EIB's vedtægter.

Artikel 23

Investeringsudvalget

1.   Der nedsættes et fuldt uafhængigt investeringsudvalg for InvestEU-Fonden (»Investeringsudvalget«). Investeringsudvalget:

| a) | behandler forslag til finansierings- eller investeringstransaktioner, der indgives af gennemførelsespartnerne med henblik på dækning af EU-garantien, og som har undergået den i artikel 22, stk. 1, omhandlede politikkontrol med et positivt udfald eller har modtaget en positiv udtalelse som led i proceduren i artikel 19 i EIB's vedtægter |
| --- | --- |

a)

behandler forslag til finansierings- eller investeringstransaktioner, der indgives af gennemførelsespartnerne med henblik på dækning af EU-garantien, og som har undergået den i artikel 22, stk. 1, omhandlede politikkontrol med et positivt udfald eller har modtaget en positiv udtalelse som led i proceduren i artikel 19 i EIB's vedtægter

| b) | kontrollerer overensstemmelsen med denne forordning og de relevante investeringsretningslinjer |
| --- | --- |

b)

kontrollerer overensstemmelsen med denne forordning og de relevante investeringsretningslinjer

| c) | er særligt opmærksom på kravet om additionalitet, jf. finansforordningens artikel 209, stk. 2, litra b), og nærværende forordnings bilag V, og kravet om maksimering af private investeringer, jf. finansforordningens artikel 209, stk. 2, litra d) og |
| --- | --- |

c)

er særligt opmærksom på kravet om additionalitet, jf. finansforordningens artikel 209, stk. 2, litra b), og nærværende forordnings bilag V, og kravet om maksimering af private investeringer, jf. finansforordningens artikel 209, stk. 2, litra d) og

| d) | undersøger, om de finansierings- eller investeringstransaktioner, der vil modtage støtte over EU-garantien, opfylder alle de relevante betingelser. |
| --- | --- |

d)

undersøger, om de finansierings- eller investeringstransaktioner, der vil modtage støtte over EU-garantien, opfylder alle de relevante betingelser.

2.   Investeringsudvalget samles i 
  seks
  forskellige sammensætninger svarende til de
  seks
  politikområder, jf. artikel 7, stk. 1.

Hver sammensætning af Investeringsudvalget består af seks aflønnede eksterne eksperter. Eksperterne udvælges og udnævnes af Kommissionen efter anbefaling fra styringsrådet. Eksperterne udnævnes for en periode på op til fire år, der kan forlænges én gang. De aflønnes af Unionen. Kommissionen kan efter anbefaling fra styringsrådet beslutte at forny mandatet for et siddende medlem af Investeringsudvalget uden at skulle følge proceduren i dette stykke.

Eksperterne skal besidde omfattende relevant markedserfaring med projektkonfiguration og -finansiering eller finansiering af SMV'er eller større selskaber.

Investeringsudvalgets sammensætning sikrer et bredt kenskab til de sektorer, der er omfattet af de i artikel 7, stk. 1, omhandlede politikområder, et bredt kendskab til de geografiske markeder i Unionen samt en overordnet kønsbalance i Investeringsudvalget.

Fire
  medlemmer er faste medlemmer af alle
  seks
  sammensætninger af Investeringsudvalget. Mindst ét af de faste medlemmer skal besidde særlig ekspertise inden for bæredygtige investeringer. Derudover skal hver af de
  seks
  sammensætninger have to eksperter, der har erfaring med investering i de sektorer, der er omfattet af det pågældende politikområde. Styringsrådet udpeger medlemmerne af Investeringsudvalget til den eller de relevante sammensætninger. Investeringsudvalget udnævner en formand blandt de faste medlemmer.

3.   Når Investeringsudvalgets medlemmer deltager i udvalgets aktiviteter, skal de udføre deres opgaver upartisk og udelukkende i InvestEU-Fondens interesse. De må hverken søge eller modtage instrukser fra gennemførelsespartnerne, EU-institutionerne, medlemsstaterne eller noget andet offentligt eller privat organ.

CV'er og erklæringer om økonomiske interesser for hvert enkelt medlem af Investeringsudvalget skal offentliggøres og ajourføres løbende. Hvert medlem af Investeringsudvalget meddeler straks Kommissionen og styringsrådet alle oplysninger, der er nødvendige for løbende at kontrollere, at der ikke foreligger interessekonflikter.

Styringsrådet kan anbefale Kommissionen at afsætte et medlem fra vedkommendes funktioner, hvis dette medlem ikke opfylder betingelserne i dette stykke, eller af andre behørigt begrundede årsager.

4.   Når Investeringsudvalget handler i overensstemmelse med denne artikel, bistås det af et sekretariat. Sekretariatet er uafhængigt og ansvarligt over for Investeringsudvalgets formand. Sekretariatet er administrativt placeret i Kommissionen. Sekretariatets forretningsorden sikrer, at udvekslingen af oplysninger og dokumenter mellem gennemførelsespartnerne og de respektive forvaltningsorganer behandles fortroligt. EIB-Gruppen kan forelægge sine forslag til finansierings- og investeringstransaktioner direkte for Investeringsudvalget og skal meddele dem til sekretariatet.

Den dokumentation, der stilles til rådighed af gennemførelsespartnerne, skal omfatte en standardformular, den i artikel 21 omhandlede resultattavle og alle andre dokumenter, som Investeringsudvalget anser for relevante, navnlig en beskrivelse af karakteren af markedssvigtet eller det suboptimale investeringsforhold, og hvordan dette kan afhjælpes gennem finansierings- eller investeringstransaktionen, samt en pålidelig vurdering af finansierings- eller investeringstransaktionen, der påviser dens additionalitet. Sekretariatet kontrollerer, at dokumentationen fra andre gennemførelsespartnere end EIB-Gruppen er fuldstændig. Investeringsudvalget kan indhente nærmere oplysninger om et forslag til en investerings- eller finansieringstransaktion fra den pågældende gennemførelsespartner, herunder ved at anmode om, at en repræsentant for den pågældende gennemførelsespartner skal være direkte til stede under drøftelsen af den ovennævnte transaktion. Projektvurderinger foretaget af en gennemførelsespartner er aldrig bindende for Investeringsudvalget for så vidt angår ydelse af EU-garantien til en finansierings- eller investeringstransaktion.

Investeringsudvalget anvender den resultattavle, der er omhandlet i artikel 21, i forbindelse med sin vurdering og kontrol af de foreslåede finansierings- og investeringstransaktioner.

5.   Investeringsudvalgets konklusioner vedtages ved simpelt flertal blandt samtlige medlemmer, forudsat at et sådant simpelt flertal omfatter mindst et af de ikkepermanente medlemmer fra sammensætningen for det politikområde, inden for hvilket forslaget er stillet. Hvis der er stemmelighed, har formanden for Investeringsudvalget den afgørende stemme.

Investeringsudvalgets konklusioner om godkendelse af EU-garantiens dækning i forbindelse med en finansierings- eller investeringstransaktion skal være offentligt tilgængelige og skal indeholde en begrundelse for godkendelsen og oplysninger om transaktionen, navnlig en beskrivelse heraf, identiteten af projektpromotorerne eller de finansielle formidlere og målene for transaktionen. Konklusionerne skal desuden henvise til den samlede vurdering, der bygger på resultattavlen.

Den relevante resultattavle skal være offentligt tilgængelig efter indgåelsen af en finansierings- eller investeringstransaktion eller et eventuelt delprojekt.

De oplysninger, der skal gøres offentligt tilgængelige i henhold til andet og tredje afsnit, må ikke indeholde kommercielt fortrolige oplysninger eller personoplysninger, der ikke må videregives i henhold til Unionens regler om databeskyttelse. Kommercielt følsomme dele af Investeringsudvalgets konklusioner fremsendes af Kommissionen til Europa-Parlamentet og til Rådet på anmodning og under overholdelse af strenge krav om fortrolighed.

To gange om året forelægger Investeringsudvalget Europa-Parlamentet og Rådet en liste over alle dets konklusioner fra de foregående seks måneder samt de offentliggjorte resultattavler, der vedrører disse. Denne forelæggelse skal omfatte eventuelle afgørelser om at afvise anvendelsen af EU-garantien og være underlagt strenge fortrolighedskrav.

Investeringsudvalgets sekretariat stiller rettidigt Investeringsrådets konklusioner til rådighed for den berørte gennemførelsespartner.

Alle oplysninger vedrørende forslag til finansierings- og investeringstransaktioner, der forelægges Investeringsudvalget, og Investeringsudvalgets konklusioner herom registreres i et centralt register af Investeringsudvalgets sekretariat.

6.   Hvis Investeringsudvalget anmodes om godkendelse af anvendelsen af EU-garantien i forbindelse med en finansierings- eller investeringstransaktion, som består i en facilitet, et program eller en struktur med underliggende delprojekter, skal godkendelsen omfatte de underliggende delprojekter, medmindre Investeringsudvalget beslutter at bevare retten til at godkende dem separat. Investeringsudvalget har ikke ret til separat at godkende delprojekter af en størrelse på under 3 000 000 EUR.

7.   Investeringsudvalget kan, når det skønner det nødvendigt, forelægge Kommissionen eventuelle operationelle problemer vedrørende anvendelsen eller fortolkningen af investeringsretningslinjerne.

8.   Investeringsudvalget er fra datoen for dets nedsættelse også ansvarligt for at godkende anvendelsen af EU-garantien i henhold til forordning (EU) 2015/1017 for så vidt angår resten af investeringsperioden under nævnte forordning. Forslagene vurderes i overensstemmelse med kriterierne i nævnte forordning. ▌Artikel 22 finder ikke anvendelse på disse forslag.

KAPITEL VI

KAPITEL VI

InvestEU-rådgivningsplatformen

InvestEU-rådgivningsplatformen

Artikel 24

InvestEU-rådgivningsplatformen

1.   Kommissionen opretter InvestEU-rådgivningsplatformen. InvestEU-rådgivningsplatformen yder rådgivningsbistand til identificering, forberedelse, udvikling, strukturering, udbud og gennemførelse af investeringsprojekter samt til forbedring af projektpromotorers og finansielle formidleres muligheder for at gennemføre finansierings- og investeringstransaktioner. Denne bistand kan ydes på ethvert stadie af et projekts livscyklus eller af finansieringen til en støttemodtagende enhed.

Kommissionen indgår rådgivningsaftaler med EIB-Gruppen og andre potentielle rådgivningspartnere og giver dem til opgave at yde rådgivningsbistand som omhandlet i første afsnit samt de tjenester, der er omhandlet i stk. 2. Kommissionen kan også gennemføre rådgivningsinitiativer, herunder gennem indgåelse af kontrakter med eksterne tjenesteydere. Kommissionen opretter et centralt kontaktpunkt til InvestEU-rådgivningsplatformen og fordeler anmodninger om rådgivningsbistand til det relevante rådgivningsinitiativ. Kommissionen, EIB-Gruppen og de øvrige rådgivningspartnere arbejder tæt sammen med henblik på at sikre effektivitet, synergier og effektiv geografisk dækning af støtte i hele Unionen under behørig hensyntagen til eksisterende strukturer og arbejder.

Rådgivningsinitiativer vil være en tilgængelig komponent inden for hvert politikområde, jf. artikel 7, stk. 1, og dække sektorer inden for disse områder. Der vil også være tilgængelige rådgivningsinitiativer under en tværsektoriel komponent.

2.   InvestEU-rådgivningsplatformen skal navnlig:

| a) | tilbyde et centralt kontaktpunkt, som Kommissionen forvalter og er vært for, til bistand for projektudvikling under InvestEU-rådgivningsplatformen til offentlige myndigheder og til projektpromotorer |
| --- | --- |

a)

tilbyde et centralt kontaktpunkt, som Kommissionen forvalter og er vært for, til bistand for projektudvikling under InvestEU-rådgivningsplatformen til offentlige myndigheder og til projektpromotorer

| b) | udsende al tilgængelig supplerende information om investeringsretningslinjerne, herunder oplysninger om anvendelsen heraf eller om den fortolkning, som Kommissionen udsteder, til offentlige myndigheder og projektpromotorer |
| --- | --- |

b)

udsende al tilgængelig supplerende information om investeringsretningslinjerne, herunder oplysninger om anvendelsen heraf eller om den fortolkning, som Kommissionen udsteder, til offentlige myndigheder og projektpromotorer

| c) | bistå projektpromotorer, hvor det er hensigtsmæssigt, med at udvikle deres projekter, så de opfylder de målsætninger, der er fastsat i artikel 3 og 7, og de støtteberettigelseskriterier, der er fastsat i artikel 13, og lette udviklingen vigtige projekter af fælleseuropæisk interesse samt bundter af små projekter, herunder gennem investeringsplatforme som omhandlet i litra f), forudsat at en sådan bistand ikke foregriber Investeringsudvalgets konklusion om EU-garantiens dækning af sådanne projekter |
| --- | --- |

c)

bistå projektpromotorer, hvor det er hensigtsmæssigt, med at udvikle deres projekter, så de opfylder de målsætninger, der er fastsat i artikel 3 og 7, og de støtteberettigelseskriterier, der er fastsat i artikel 13, og lette udviklingen vigtige projekter af fælleseuropæisk interesse samt bundter af små projekter, herunder gennem investeringsplatforme som omhandlet i litra f), forudsat at en sådan bistand ikke foregriber Investeringsudvalgets konklusion om EU-garantiens dækning af sådanne projekter

| d) | støtte foranstaltninger og udnytte den lokale viden til at fremme anvendelsen af støtten under InvestEU-Fonden i hele Unionen og, hvor det er muligt, bidrage aktivt til målet om sektormæssig og geografisk spredning af InvestEU-Fonden ved at hjælpe gennemførelsespartnere med at iværksætte og udvikle potentielle finansierings- og investeringstransaktioner |
| --- | --- |

d)

støtte foranstaltninger og udnytte den lokale viden til at fremme anvendelsen af støtten under InvestEU-Fonden i hele Unionen og, hvor det er muligt, bidrage aktivt til målet om sektormæssig og geografisk spredning af InvestEU-Fonden ved at hjælpe gennemførelsespartnere med at iværksætte og udvikle potentielle finansierings- og investeringstransaktioner

| e) | facilitere oprettelsen af samarbejdsplatforme for peer-to-peer-udveksling og deling af data, viden og bedste praksis til støtte for udviklingen af en projektpipeline og af diverse sektorer |
| --- | --- |

e)

facilitere oprettelsen af samarbejdsplatforme for peer-to-peer-udveksling og deling af data, viden og bedste praksis til støtte for udviklingen af en projektpipeline og af diverse sektorer

| f) | yde proaktiv rådgivningsbistand vedrørende oprettelsen af investeringsplatforme, herunder grænseoverskridende og makroregionale investeringsplatforme samt investeringsplatforme, som bundter små og mellemstore projekter i en eller flere medlemsstater efter tema eller region |
| --- | --- |

f)

yde proaktiv rådgivningsbistand vedrørende oprettelsen af investeringsplatforme, herunder grænseoverskridende og makroregionale investeringsplatforme samt investeringsplatforme, som bundter små og mellemstore projekter i en eller flere medlemsstater efter tema eller region

| g) | støtte brugen af blanding med tilskud eller finansielle instrumenter, som finansieres over EU-budgettet eller af andre kilder, for at styrke synergierne og komplementariteten mellem EU-instrumenterne og optimere InvestEU-programmets indflydelse og effekt |
| --- | --- |

g)

støtte brugen af blanding med tilskud eller finansielle instrumenter, som finansieres over EU-budgettet eller af andre kilder, for at styrke synergierne og komplementariteten mellem EU-instrumenterne og optimere InvestEU-programmets indflydelse og effekt

| h) | støtte tiltag til kapacitetsopbygning med henblik på at udvikle organisatorisk kapacitet, færdigheder og processer og hjælpe med hurtigere at gøre organisationer investeringsmodne, så offentlige myndigheder og projektpromotorer kan oprette projektpipelines for investeringer, udvikle finansieringsmekanismer og investeringsplatforme og forvalte projekter, og så finansielle formidlere kan gennemføre finansierings- og investeringstransaktioner til gavn for enheder, der har vanskeligt ved at få adgang til finansiering, bl.a. gennem støtte til udvikling af risikovurderingskapacitet eller sektorspecifik viden |
| --- | --- |

h)

støtte tiltag til kapacitetsopbygning med henblik på at udvikle organisatorisk kapacitet, færdigheder og processer og hjælpe med hurtigere at gøre organisationer investeringsmodne, så offentlige myndigheder og projektpromotorer kan oprette projektpipelines for investeringer, udvikle finansieringsmekanismer og investeringsplatforme og forvalte projekter, og så finansielle formidlere kan gennemføre finansierings- og investeringstransaktioner til gavn for enheder, der har vanskeligt ved at få adgang til finansiering, bl.a. gennem støtte til udvikling af risikovurderingskapacitet eller sektorspecifik viden

| i) | yde rådgivningsbistand til nystartede virksomheder, især når de søger at beskytte deres forsknings- og innovationsinvesteringer ved at erhverve rettigheder til immateriel ejendom, f.eks. patenter |
| --- | --- |

i)

yde rådgivningsbistand til nystartede virksomheder, især når de søger at beskytte deres forsknings- og innovationsinvesteringer ved at erhverve rettigheder til immateriel ejendom, f.eks. patenter

| ia) | yde støtte til finansierings- og investeringstransaktioner under politikområdet solvensstøtte ved at dække omkostninger, rådgivningstjenester og teknisk og administrativ bistand til etablering og forvaltning af investeringsplatforme, med særlig fokus på medlemsstater med mindre udviklede markeder for egenkapital. Den tekniske bistand skal også ydes i form af støtte til den grønne og den digitale omstilling af virksomheder, der finansieres under dette politikområde. |
| --- | --- |

ia)

yde støtte til finansierings- og investeringstransaktioner under politikområdet solvensstøtte ved at dække omkostninger, rådgivningstjenester og teknisk og administrativ bistand til etablering og forvaltning af investeringsplatforme, med særlig fokus på medlemsstater med mindre udviklede markeder for egenkapital. Den tekniske bistand skal også ydes i form af støtte til den grønne og den digitale omstilling af virksomheder, der finansieres under dette politikområde.

3.   InvestEU-rådgivningsplatformen skal være tilgængelig for offentlige og private projektpromotorer, herunder SMV'er og nystartede virksomheder, for offentlige myndigheder og for nationale erhvervsfremmende banker eller institutter samt for finansielle og andre formidlere.

4.   Kommissionen indgår en rådgivningsaftale med hver enkelt rådgivningspartner om gennemførelsen af et eller flere rådgivningsinitiativer. Der kan opkræves gebyr for ydelsen af de i stk. 2 omhandlede tjenester til at dække en del af omkostningerne ved at yde disse tjenester, med undtagelse af de tjenester, der ydes til offentlige projektpromotorer og nonprofitinstitutioner, som er gratis, hvor dette er berettiget. Gebyrer, der opkræves fra SMV'er for ydelsen af de i stk. 2 omhandlede tjenester, må højst udgøre en tredjedel af omkostningerne ved at yde disse tjenester.

5.   For at opfylde de mål, der er omhandlet i stk. 1, og for at facilitere ydelsen af rådgivningsbistand skal InvestEU-rådgivningsplatformen bygge på Kommissionens, EIB-Gruppens og de øvrige rådgivningspartneres ekspertise.

6.   Hvert rådgivningsinitiativ skal indeholde en mekanisme for omkostningsdeling mellem Kommissionen og rådgivningspartneren, medmindre Kommissionen i behørigt begrundede tilfælde, hvor de særlige forhold ved rådgivningsinitiativet gør det påkrævet, accepterer at dække alle de omkostninger, der er forbundet med rådgivningsinitiativet, idet der sikres en sammenhængende og retfærdig behandling mellem rådgivningspartnerne.

7.   InvestEU-rådgivningsplatformen skal have en lokal tilstedeværelse, hvor det er nødvendigt. Den lokale tilstedeværelse etableres navnlig i medlemsstater eller regioner, der har vanskeligt ved at udvikle projekter under InvestEU-Fonden. InvestEU-rådgivningsplatformen skal bistå med overførsel af viden til regionalt og lokalt plan for at opbygge regional og lokal kapacitet og ekspertise med henblik på ydelse af den i stk. 1 omhandlede bistand, herunder bistand til gennemførelse og imødekommelse af små projekter.

8.   For at yde den rådgivningsbistand, der er omhandlet i stk. 1, og for at lette ydelsen af denne rådgivningsbistand på lokalt plan samarbejder InvestEU-rådgivningsplatformen, hvor det er muligt, med nationale erhvervsfremmende banker eller institutter og udnytter deres ekspertise. Samarbejdsaftaler med nationale erhvervsfremmende banker eller institutter indgås i givet fald under InvestEU-rådgivningsplatformen med mindst en national erhvervsfremmende bank eller et nationalt erhvervsfremmende institut pr. medlemsstat.

9.   Alt efter omstændighederne foreslår gennemførelsespartnerne projektpromotorer, der ansøger om finansiering, herunder navnlig til små projekter, at anmode InvestEU-rådgivningsplatformen om bistand til deres projekter, hvor det er hensigtsmæssigt, med henblik på at fremme forberedelsen af deres projekter og for at muliggøre en vurdering af muligheden for at bundte projekter.

Gennemførelsespartnerne og rådgivningspartnerne underretter ligeledes projektpromotorer, hvor det er relevant, om muligheden for at opføre deres projekter på den i artikel 25 omhandlede InvestEU-portal.

KAPITEL VII

KAPITEL VII

InvestEU-portalen

InvestEU-portalen

Artikel 25

InvestEU-portalen

1.   Kommissionen opretter InvestEU-portalen. InvestEU-protalen skal være en lettilgængelig og brugervenlig projektdatabase, der tilvejebringer relevante oplysninger om hvert enkelt projekt.

2.   InvestEU-portalen skal fungere som en kanal for projektpromotorer til at synliggøre projekter, som de søger finansiering til. Optagelse af projekter i InvestEU-portalen berører ikke beslutningerne om, hvilke endelige projekter der udvælges til at modtage støtte i henhold til denne forordning, i henhold til ethvert andet EU-instrument eller beslutningerne om offentlig finansiering.

3.   Kun projekter, der er forenelige med EU's lovgivning og politikker, kan optages på InvestEU-portalen.

4.   Kommissionen videreformidler projekter, der opfylder betingelserne i stk. 3, til de relevante gennemførelsespartnere. Kommissionen videreformidler ligeledes sådanne projekter til InvestEU-rådgivningsplatformen, hvis det er relevant, og hvis der findes et rådgivningsinitiativ.

5.   Gennemførelsespartnerne ser nærmere på projekter, der vedrører deres geografiske og operationelle område.

KAPITEL VIII

KAPITEL VIII

ANSVAR, OVERVÅGNING OG RAPPORTERING, EVALUERING OG KONTROL

ANSVAR, OVERVÅGNING OG RAPPORTERING, EVALUERING OG KONTROL

Artikel 26

Ansvar

1.   På Europa-Parlamentets eller Rådets anmodning aflægger styringsrådets formand rapport om InvestEU-Fondens resultater til den anmodende institution, herunder ved at deltage i en høring i Europa-Parlamentet.

2.   Styringsrådets formand besvarer mundtligt eller skriftligt de spørgsmål, som Europa-Parlamentet eller Rådet stiller InvestEU-Fonden, senest fem uger efter modtagelsen af et spørgsmål.

Artikel 27

Overvågning og rapportering

1.   Indikatorer til rapportering om InvestEU-programmets fremskridt hen imod opfyldelsen af de generelle og specifikke målsætninger, jf. artikel 3, findes i bilag III.

2.   Performancerapporteringssystemet skal sikre, at dataene til overvågning af gennemførelsen og resultaterne indsamles effektivt og rettidigt, og at dataene giver mulighed for at foretage en passende risiko- og garantiporteføljeovervågning. Til dette formål pålægges gennemførelsespartnerne, rådgivningspartnerne og andre modtagere af EU-finansiering, alt efter omstændighederne, rimelige rapporteringskrav.

3.   Kommissionen foretager rapportering om gennemførelsen af InvestEU-programmet i overensstemmelse med finansforordningens artikel 241 og 250. I henhold til finansforordningens artikel 41, stk. 5, skal årsrapporten indeholde oplysninger om, i hvor høj grad programmet er blevet gennemført set i forhold til dets målsætninger og resultatindikatorer. Med henblik herpå fremlægger hver gennemførelsespartner årligt de oplysninger, der er nødvendige for, at Kommissionen kan opfylde sine rapporteringsforpligtelser, herunder oplysninger om EU-garantiens anvendelse.

4.   Hver sjette måned fremlægger hver gennemførelsespartner en rapport for Kommissionen om de finansierings- og investeringstransaktioner, der er omfattet af denne forordning, alt efter omstændighederne opdelt på EU-segmentet og medlemsstatssegmentet. Hver gennemførelsespartner fremsender desuden oplysninger om det medlemsstatssegment, den gennemfører, til den pågældende medlemsstat. Rapporten skal indeholde en vurdering af overholdelsen af betingelserne for anvendelse af EU-garantien og overholdelsen af de nøgleresultatindikatorer, der er fastlagt i denne forordnings bilag III. Rapporten skal endvidere indeholde operationelle, statistiske, finansielle og regnskabsmæssige data om hver finansierings- og investeringstransaktion samt et overslag af forventede cash flows, fordelt på segment-, politikområde- og InvestEU-fondsniveau. En gang om året skal rapporten fra EIB-Gruppen og, hvis det er relevant, fra andre gennemførelsespartnere også indeholde oplysninger om de investeringshindringer, der stødes på i forbindelse med finansierings- og investeringstransaktioner, der er omfattet af denne forordning. Rapporterne skal indeholde de oplysninger, som gennemførelsespartnerne skal fremlægge i henhold til finansforordningens artikel 155, stk. 1, litra a).

5.   For at sikre en effektiv vurdering af InvestEU-programmets fremskridt hen imod opfyldelsen af dets målsætninger tillægges Kommissionen beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 33 med henblik på at ændre denne forordning for at revidere eller supplere indikatorerne i bilag III, hvis det er nødvendigt, og bestemmelserne om oprettelse af en overvågnings- og evalueringsramme.

Artikel 28

Evaluering

1.   Evalueringer af InvestEU-programmet gennemføres så betids, at resultaterne kan indgå i beslutningsprocessen.

2.   Senest den 30. september 2024 forelægger Kommissionen Europa-Parlamentet og Rådet en uafhængig midtvejsevaluering af InvestEU-programmet, navnlig af anvendelsen af EU-garantien, om opfyldelsen af EIB-Gruppens forpligtelser, jf. artikel 10, stk. 1, litra b) og c), om tildelingen af den EU-garanti, der er fastlagt i artikel 12, stk. 4 og 5, om gennemførelsen af InvestEU-rådgivningsplatformen, om de budgetbevillinger, der er fastlagt i artikel 10, stk. 1, litra d), nr. i), og om artikel 7, stk. 6. Det skal navnlig fremgå af evalueringen, hvordan inddragelsen af gennemførelsespartnerne og rådgivningspartnerne i gennemførelsen af InvestEU-programmet har bidraget til opfyldelsen af InvestEU-programmets mål samt EU's politiske mål, navnlig med hensyn til merværdien og den geografiske og sektormæssige balance i de støttede finansierings- og investeringstransaktioner. Evalueringen skal også indeholde en vurdering af anvendelsen af bæredygtighedsvurderingen, jf. artikel 7, stk. 3, og den opmærksomhed omkring SMV'er, der er opnået gennem politikområdet for SMV'er, jf. artikel 7, stk. 1, litra c).

3.   Ved afslutningen af InvestEU-programmets gennemførelse og senest fire år efter afslutningen af den periode, der er omhandlet i artikel 1, stk. 3, forelægger Kommissionen Europa-Parlamentet og Rådet en uafhængig endelig evalueringsrapport om InvestEU-programmet, og særligt af anvendelsen af EU-garantien.

4.   Kommissionen meddeler Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget resultaterne af evalueringerne og sine bemærkninger hertil.

5.   Gennemførelsespartnerne og rådgivningspartnerne bidrager hertil og forsyner Kommissionen med de oplysninger, der er nødvendige for at foretage de i stk. 2 og 3 nævnte evalueringer.

6.   I overensstemmelse med finansforordningens artikel 211, stk. 1, skal Kommissionen hvert tredje år i den i finansforordningens artikel 250 nævnte årsrapport medtage en gennemgang af hensigtsmæssigheden af den tilførselssats, der er fastsat i artikel 4, stk. 1, i nærværende forordning, set i forhold til den faktiske risikoprofil af de finansierings- og investeringstransaktioner, der er dækket af EU-garantien. Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 33 for på basis af denne gennemgang at tilpasse den i denne forordnings artikel 4, stk. 1, fastsatte tilførselssats med op til 15 %.

Artikel 29

Revision

Revision af anvendelsen af EU-finansiering, der foretages af personer eller enheder, herunder andre personer eller enheder end dem, som er pålagt denne opgave af EU's institutioner eller organer, udgør grundlaget for den generelle sikkerhed, jf. finansforordningens artikel 127.

Artikel 30

Beskyttelse af Unionens finansielle interesser

Hvis et tredjeland deltager i InvestEU-programmet på grundlag af en afgørelse i henhold til en international aftale eller et andet retligt instrument, giver tredjelandet de fornødne rettigheder og den fornødne adgang til den ansvarlige anvisningsberettigede, til Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) og til Den Europæiske Revisionsret med henblik på fuld udøvelse af deres respektive beføjelser. Hvad angår OLAF, omfatter sådanne rettigheder retten til at foretage undersøgelser, herunder kontrol og inspektion på stedet, som omhandlet i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 883/2013 om undersøgelser, der foretages af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF).

KAPITEL IX

KAPITEL IX

GENNEMSIGTIGHED OG SYNLIGHED

GENNEMSIGTIGHED OG SYNLIGHED

Artikel 31

Information, kommunikation og offentliggørelse

1.   Gennemførelsespartnerne og rådgivningspartnerne skal anerkende EU-midlernes oprindelse og sikre synlighed heraf (navnlig ved fremstød af foranstaltningerne og disses resultater) gennem sammenhængende, virkningsfulde og målrettede oplysninger, som er afpasset efter forskellige modtagergrupper, herunder medierne og offentligheden.

I forbindelse med projekter inden for forsvars- og rumsektorerne gælder betingelserne i første afsnit med forbehold af en eventuel fortrolighedspligt.

2.   Gennemførelsespartnerne og rådgivningspartnerne gør de endelige modtagere, herunder SMV'er, opmærksom på InvestEU-støtten, eller pålægger andre finansielle formidlere at gør de endelige modtagere opmærksom på støtten ved at gøre disse oplysninger klart synlige i den relevante aftale om ydelse af InvestEU-programstøtte, navnlig for så vidt angår SMV'er, for dermed at øge offentlighedens bevidsthed om støtten og gøre den mere synlig.

3.   Kommissionen gennemfører informations- og kommunikationsforanstaltninger vedrørende InvestEU-programmet og dets foranstaltninger og resultater. De finansielle midler, der afsættes til InvestEU-programmet, skal også bidrage til den institutionelle formidling af Unionens politiske prioriteter, for så vidt som disse prioriteter vedrører målsætningerne omhandlet i artikel 3.

KAPITEL X

KAPITEL X

OVERGANGSBESTEMMELSER OG AFSLUTTENDE BESTEMMELSER

OVERGANGSBESTEMMELSER OG AFSLUTTENDE BESTEMMELSER

Artikel 32

Deltagelse i en kapitalforøgelse i Den Europæiske Investeringsfond

Unionen tegner andele i kommende kapitalforøgelser i Den Europæiske Investeringsfond, således at dens relative kapitalandel forbliver på det nuværende niveau. Tegning af andele og betaling af op til 900 000 000 EUR af den indbetalte kapitalandel skal ske på vilkår og betingelser, der godkendes af EIF's generalforsamling.

Artikel 33

Udøvelse af de delegerede beføjelser

1.   Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter tillægges Kommissionen på de i denne artikel fastlagte betingelser. Hvis de delegerede retsakter vedrører aktiviteter, der gennemføres af eller involverer EIB-Gruppen og andre gennemførelsespartnere, hører Kommissionen EIB-Gruppen og andre potentielle gennemførelsespartnere, før den udarbejder disse retsakter.

2.   Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter, jf. artikel 7,
  stk. 1, litra ea), og
  stk. 7, artikel 21, stk. 4, artikel 27, stk. 5 og artikel 28, stk. 6, tillægges Kommissionen indtil den 31. december 2028. Kommissionen udarbejder en rapport vedrørende delegationen af beføjelser senest ni måneder inden udløbet af 5-årsperioden. Delegationen af beføjelser forlænges stiltiende for perioder af samme varighed, medmindre Europa-Parlamentet eller Rådet modsætter sig en sådan forlængelse senest tre måneder inden udløbet af hver periode.

3.   Den i artikel 7,
  stk.1, litra ea), og
  stk. 7, artikel 21, stk. 4, artikel 27, stk. 5, og artikel 28, stk. 6, omhandlede delegation af beføjelser kan til enhver tid tilbagekaldes af Europa-Parlamentet eller Rådet. En afgørelse om tilbagekaldelse bringer delegationen af de beføjelser, der er angivet i den pågældende afgørelse, til ophør. Den får virkning dagen efter offentliggørelsen af afgørelsen i Den Europæiske Unions Tidende eller på et senere tidspunkt, der angives i afgørelsen. Den berører ikke gyldigheden af delegerede retsakter, der allerede er i kraft.

4.   Inden vedtagelsen af en delegeret retsakt hører Kommissionen eksperter, som er udpeget af hver enkelt medlemsstat, i overensstemmelse med principperne i den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016 om bedre lovgivning.

5.   Så snart Kommissionen vedtager en delegeret retsakt, giver den samtidigt Europa-Parlamentet og Rådet meddelelse herom.

6.   En delegeret retsakt vedtaget i henhold til artikel 7,
  stk. 1, litra ea), og
  stk. 7, artikel 21, stk. 4, artikel 27, stk. 5, og artikel 28, stk. 6, træder kun i kraft, hvis hverken Europa-Parlamentet eller Rådet har gjort indsigelse inden for en frist på to måneder fra meddelelsen af den pågældende retsakt til Europa-Parlamentet og Rådet, eller hvis Europa-Parlamentet og Rådet inden udløbet af denne frist begge har underrettet Kommissionen om, at de ikke agter at gøre indsigelse. Fristen forlænges med to måneder på Europa-Parlamentets eller Rådets initiativ.

Artikel 34

Overgangsbestemmelser

1.   Uanset finansforordningens artikel 209, stk. 3, første og
  fjerde
  afsnit,
  skal
  indtægter, tilbagebetalinger og inddrivelser i forbindelse med finansielle instrumenter, der er oprettet ved de programmer, der henvises til i nærværende forordnings bilag IV, anvendes til hensættelse til EU-garantien under denne forordning ▌.

2.   Uanset finansforordningens artikel 213, stk. 4, litra a),
  skal
  alle overskydende hensættelser til den EU-garanti, der er oprettet ved forordning (EU) 2015/1017, anvendes til hensættelser til EU-garantien under denne forordning ▌.

3.   Det beløb på
  XXX
  EUR (i løbende priser), der er omhandlet i artikel 3, stk. 2, litra c), nr. i), i forordning [EURI] anvendes:

| (a) | til hensættelse til EU-garantien under denne forordning for et beløb på
  XXX
   EUR (i løbende priser), foruden de midler, der er nævnt i finansforordningens artikel 211, stk. 4, første afsnit |
| --- | --- |

(a)

til hensættelse til EU-garantien under denne forordning for et beløb på
  XXX
   EUR (i løbende priser), foruden de midler, der er nævnt i finansforordningens artikel 211, stk. 4, første afsnit

| (b) | til gennemførelsen af de foranstaltninger, der er omhandlet i kapitel V og VI, og de foranstaltninger, der er omhandlet i artikel 2, stk. 2, i forordning [EURI], med forbehold af artikel 4, stk. 4 og 8, i samme forordning, for et beløb på 200 440 000 EUR (i løbende priser).
  Dette beløb udgør en ekstern formålsbestemt indtægt i henhold til finansforordningens artikel 21, stk. 5. |
| --- | --- |

(b)

til gennemførelsen af de foranstaltninger, der er omhandlet i kapitel V og VI, og de foranstaltninger, der er omhandlet i artikel 2, stk. 2, i forordning [EURI], med forbehold af artikel 4, stk. 4 og 8, i samme forordning, for et beløb på 200 440 000 EUR (i løbende priser).

Dette beløb udgør en ekstern formålsbestemt indtægt i henhold til finansforordningens artikel 21, stk. 5.

3a.
     
  Gennemførelsespartnerne kan forelægge Kommissionen finansierings- og investeringstransaktioner, der er godkendt af dem i perioden fra indgåelsen af den relevante garantiaftale og den første udnævnelse af alle Investeringsudvalgets medlemmer.

3b.
     
  Kommissionen vurderer de i stk. 3a omhandlede transaktioner og beslutter, hvorvidt de skal ydes dækning under EU-garantien.

3c.
     
  Gennemførelsespartnerne kan forelægge Kommissionen finansierings- og investeringstransaktioner, som de har godkendt i perioden fra... [datoen for denne forordnings ikrafttræden] til indgåelsen af den relevante garantiaftale.

3d.
     
  Kommissionen vurderer de i stk. 3c omhandlede transaktioner og beslutter, hvorvidt de skal ydes dækning under EU-garantien. I tilfælde af en positiv afgørelse fra Kommissionen får en sådan dækning virkning fra datoen for indgåelsen af de relevante garantiaftaler, hvorefter gennemførelsespartnerne kan underskrive finansierings- og investeringstransaktionerne.

3e.
     
  Alle finansielle instrumenter, som er oprettet ved de programmer, der henvises til i nærværende forordnings bilag IV, og den EU-garanti, der er oprettet ved forordning (EU) 2015/1017, kan, hvis det er relevant og på grundlag af en forudgående evaluering, lægges sammen med de i denne forordning omhandlede instrumenter.

3f.
     
  Uanset finansforordningens artikel 209, stk. 3, andet og tredje afsnit, skal indtægter og tilbagebetalinger fra de finansielle instrumenter, der er oprettet ved de programmer, der henvises til i nærværende forordnings bilag IV, og den budgetgaranti, der er oprettet i henhold til forordning (EU) 2015/1017, og som er blevet lagt sammen med den EU-garanti, der er oprettet ved nærværende forordning i henhold til denne artikels stk. 3e, udgøre henholdsvis interne formålsbestemte indtægter som omhandlet i finansforordningens artikel 21, stk. 5, for den i henhold til nærværende forordning oprettede EU-garanti og tilbagebetalinger til den i henhold til nærværende forordning oprettede EU-garanti.

Artikel 35

Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den anvendes fra den 1. januar 2021.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den [...].

På Europa-Parlamentets vegne

Formand

På Rådets vegne

Formand

BILAG I

Beløb under EU-garantien fordelt på specifikke målsætninger

Den i artikel 4, stk. 2, femte afsnit, omhandlede vejledende fordeling på finansierings- og investeringstransaktioner er som følger:

| a) | op til 20 051 970 000 EUR til opfyldelse af de i artikel 3, stk. 2, litra a), omhandlede målsætninger |
| --- | --- |

a)

op til 20 051 970 000 EUR til opfyldelse af de i artikel 3, stk. 2, litra a), omhandlede målsætninger

| b) | op til
  11 250 000 000
   EUR til opfyldelse af de i artikel 3, stk. 2, litra b), omhandlede målsætninger |
| --- | --- |

b)

op til
  11 250 000 000
   EUR til opfyldelse af de i artikel 3, stk. 2, litra b), omhandlede målsætninger

| c) | op til
  12 500 000 000
   EUR til opfyldelse af de i artikel 3, stk. 2, litra c), omhandlede målsætninger |
| --- | --- |

c)

op til
  12 500 000 000
   EUR til opfyldelse af de i artikel 3, stk. 2, litra c), omhandlede målsætninger

| d) | op til
  5 567 500 000
   EUR til opfyldelse af de i artikel 3, stk. 2, litra d), omhandlede målsætninger |
| --- | --- |

d)

op til
  5 567 500 000
   EUR til opfyldelse af de i artikel 3, stk. 2, litra d), omhandlede målsætninger

| e) | op til 31 153 850 000 EUR til opfyldelse af de i artikel 3, stk. 2, litra e), omhandlede målsætninger |
| --- | --- |

e)

op til 31 153 850 000 EUR til opfyldelse af de i artikel 3, stk. 2, litra e), omhandlede målsætninger

| ea) | op til 11 250 000 000 EUR til opfyldelse af de i artikel 3, stk. 2, litra ea), omhandlede målsætninger. |
| --- | --- |

ea)

op til 11 250 000 000 EUR til opfyldelse af de i artikel 3, stk. 2, litra ea), omhandlede målsætninger.

BILAG II

Områder, der kan komme i betragtning til finansierings- og investeringstransaktioner

Finansierings- og investeringstransaktionerne under andre politikområder end strategiske europæiske investeringer kan høre ind under et eller flere af følgende områder:

Finansierings- og investeringstransaktioner under politikområdet strategiske europæiske investeringer skal høre ind under de områder, der er fastlagt i artikel 7, stk. 1, litra e). De kan navnlig omfatte vigtige projekter af fælleseuropæisk interesse.

| 1. | Udvikling af energisektoren i overensstemmelse med prioriteterne for energiunionen, herunder energiforsyningssikkerhed, omstillingen til ren energi samt forpligtelserne i henhold til 2030-dagsordenen for bæredygtig udvikling og Parisaftalen om klimaændringer, navnlig via:






  a) | udvidelse af produktionen, forsyningen og anvendelsen af ren og bæredygtig vedvarende energi og andre nulemissions- og lavemissionsenergikilder og -løsninger, der er sikre og bæredygtige |
| --- | --- | --- |

1.

Udvikling af energisektoren i overensstemmelse med prioriteterne for energiunionen, herunder energiforsyningssikkerhed, omstillingen til ren energi samt forpligtelserne i henhold til 2030-dagsordenen for bæredygtig udvikling og Parisaftalen om klimaændringer, navnlig via:

a)

udvidelse af produktionen, forsyningen og anvendelsen af ren og bæredygtig vedvarende energi og andre nulemissions- og lavemissionsenergikilder og -løsninger, der er sikre og bæredygtige

| b) | energieffektivitet og energibesparelser (med fokus på at mindske efterspørgslen gennem styring af efterspørgsel og renoveringer af bygninger) |
| --- | --- |

b)

energieffektivitet og energibesparelser (med fokus på at mindske efterspørgslen gennem styring af efterspørgsel og renoveringer af bygninger)

| c) | udvikling og modernisering af en mere intelligent infrastruktur for bæredygtig energi, navnlig, men ikke kun transmissions- og distributionsplan, lagringsteknologi, sammenkobling af elektricitet mellem medlemsstaterne og intelligente net |
| --- | --- |

c)

udvikling og modernisering af en mere intelligent infrastruktur for bæredygtig energi, navnlig, men ikke kun transmissions- og distributionsplan, lagringsteknologi, sammenkobling af elektricitet mellem medlemsstaterne og intelligente net

| d) | udvikling af innovative nul- og lavemissionsvarmeforsyningssystemer og kombineret produktion af elektricitet og varme |
| --- | --- |

d)

udvikling af innovative nul- og lavemissionsvarmeforsyningssystemer og kombineret produktion af elektricitet og varme

| e) | produktion og forsyning af bæredygtige syntetiske brændstoffer fra vedvarende/kulstofneutrale kilder og andre sikre og bæredygtige nul- og lavemissionskilder, biobrændstoffer, biomasse og alternative brændstoffer, herunder til alle transportformer, i overensstemmelse med målene i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/2001 (27) og |
| --- | --- |

e)

produktion og forsyning af bæredygtige syntetiske brændstoffer fra vedvarende/kulstofneutrale kilder og andre sikre og bæredygtige nul- og lavemissionskilder, biobrændstoffer, biomasse og alternative brændstoffer, herunder til alle transportformer, i overensstemmelse med målene i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/2001 (27) og

| f) | infrastruktur til opsamling og lagring af CO2 i industrielle processer, bioenergianlæg og produktionsanlæg i forbindelse med energiomstillingen. |
| --- | --- |

f)

infrastruktur til opsamling og lagring af CO2 i industrielle processer, bioenergianlæg og produktionsanlæg i forbindelse med energiomstillingen.

| 2. | Udvikling af bæredygtige og sikre transportinfrastrukturer og mobilitetsløsninger og udstyr og innovative teknologier i overensstemmelse med Unionens prioriteter på transportområdet og forpligtelserne i henhold til Parisaftalen om klimaændringer, navnlig via:






  a) | projekter til støtte for udviklingen af infrastruktur til det transeuropæiske transportnet (TEN-T), herunder vedligeholdelse infrastruktur og infrastrukturens sikkerhed, TEN-T-byknudepunkter, sø- og indlandshave, lufthavne, multimodale terminaler og deres forbindelse til TEN-T-nettet samt den trafiktelematik, der er omhandlet i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1315/2013 (28) |
| --- | --- | --- |

2.

Udvikling af bæredygtige og sikre transportinfrastrukturer og mobilitetsløsninger og udstyr og innovative teknologier i overensstemmelse med Unionens prioriteter på transportområdet og forpligtelserne i henhold til Parisaftalen om klimaændringer, navnlig via:

a)

projekter til støtte for udviklingen af infrastruktur til det transeuropæiske transportnet (TEN-T), herunder vedligeholdelse infrastruktur og infrastrukturens sikkerhed, TEN-T-byknudepunkter, sø- og indlandshave, lufthavne, multimodale terminaler og deres forbindelse til TEN-T-nettet samt den trafiktelematik, der er omhandlet i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1315/2013 (28)

| b) | TEN-T-infrastrukturprojekter, der tager sigte på anvendelse af mindst to forskellige transportformer, navnlig multimodale godsterminaler og passagerknudepunkter |
| --- | --- |

b)

TEN-T-infrastrukturprojekter, der tager sigte på anvendelse af mindst to forskellige transportformer, navnlig multimodale godsterminaler og passagerknudepunkter

| c) | intelligente og bæredygtige projekter vedrørende mobilitet i byer rettet mod lavemissionstransportformer i byer, herunder løsninger for indre vandveje og innovative mobilitetsløsninger, ikkediskriminerende tilgængelighed, mindsket luft- og støjforurening, energiforbrug, netværk af intelligente byer, vedligeholdelse samt øget sikkerhed og færre ulykker, herunder for cyklister og fodgængere |
| --- | --- |

c)

intelligente og bæredygtige projekter vedrørende mobilitet i byer rettet mod lavemissionstransportformer i byer, herunder løsninger for indre vandveje og innovative mobilitetsløsninger, ikkediskriminerende tilgængelighed, mindsket luft- og støjforurening, energiforbrug, netværk af intelligente byer, vedligeholdelse samt øget sikkerhed og færre ulykker, herunder for cyklister og fodgængere

| d) | støtte til fornyelse eller opgradering af mobile transportaktiver med henblik på udbredelsen af lavemissions- og nulemissionsmobilitetsløsninger, herunder brug af alternative brændstoffer i køretøjer inden for alle transportformer |
| --- | --- |

d)

støtte til fornyelse eller opgradering af mobile transportaktiver med henblik på udbredelsen af lavemissions- og nulemissionsmobilitetsløsninger, herunder brug af alternative brændstoffer i køretøjer inden for alle transportformer

| e) | jernbaneinfrastruktur, andre jernbaneprojekter, infrastruktur til indre vandveje, projekter inden for kollektiv trafik samt søhavne og motorveje til søs |
| --- | --- |

e)

jernbaneinfrastruktur, andre jernbaneprojekter, infrastruktur til indre vandveje, projekter inden for kollektiv trafik samt søhavne og motorveje til søs

| f) | infrastruktur til alternative brændstoffer for alle transportformer, herunder opladningsinfrastruktur |
| --- | --- |

f)

infrastruktur til alternative brændstoffer for alle transportformer, herunder opladningsinfrastruktur

| g) | andre intelligente og bæredygtige mobilitetsprojekter, der er rettet mod:






  i) | trafiksikkerhed |
| --- | --- | --- |

g)

andre intelligente og bæredygtige mobilitetsprojekter, der er rettet mod:

i)

trafiksikkerhed

| ii) | tilgængelighed |
| --- | --- |

ii)

tilgængelighed

| iii) | reduktion af emissioner eller |
| --- | --- |

iii)

reduktion af emissioner eller

| iv) | udvikling og udbredelse af nye transportteknologier og -tjenester, såsom i forbindelse med forbundne og autonome transportformer eller integrerede billetsystemer og |
| --- | --- |

iv)

udvikling og udbredelse af nye transportteknologier og -tjenester, såsom i forbindelse med forbundne og autonome transportformer eller integrerede billetsystemer og

| h) | projekter i forbindelse med vedligeholdelse eller opgradering af eksisterende transportinfrastruktur, herunder motorveje i TEN-T, hvor det er nødvendigt at opgradere, vedligeholde eller forbedre trafiksikkerheden, udvikling af intelligente transportsystemtjenester (ITS) eller sikring af infrastrukturintegritet og -standarder, skabelse af sikre parkeringsområder og -anlæg og etablering af genopladnings- og påfyldningsstationer for alternative brændstoffer. |
| --- | --- |

h)

projekter i forbindelse med vedligeholdelse eller opgradering af eksisterende transportinfrastruktur, herunder motorveje i TEN-T, hvor det er nødvendigt at opgradere, vedligeholde eller forbedre trafiksikkerheden, udvikling af intelligente transportsystemtjenester (ITS) eller sikring af infrastrukturintegritet og -standarder, skabelse af sikre parkeringsområder og -anlæg og etablering af genopladnings- og påfyldningsstationer for alternative brændstoffer.

| 3. | Miljø og ressourcer, navnlig i forbindelse med:






  a) | vand, herunder drikkevandsforsyning og sanitet, og neteffektivitet, reduktion af udsivning, infrastruktur til opsamling og behandling af spildevand, kystinfrastruktur og andre vandrelaterede grønne infrastrukturer |
| --- | --- | --- |

3.

Miljø og ressourcer, navnlig i forbindelse med:

a)

vand, herunder drikkevandsforsyning og sanitet, og neteffektivitet, reduktion af udsivning, infrastruktur til opsamling og behandling af spildevand, kystinfrastruktur og andre vandrelaterede grønne infrastrukturer

| b) | infrastruktur til affaldshåndtering |
| --- | --- |

b)

infrastruktur til affaldshåndtering

| c) | projekter og foretagender inden for forvaltning af miljøressourcer og bæredygtige teknologier |
| --- | --- |

c)

projekter og foretagender inden for forvaltning af miljøressourcer og bæredygtige teknologier

| d) | udvidelse og genopretning af økosystemer og hermed forbundne tjenester, herunder gennem styrkelse af natur og biodiversitet ved hjælp af grønne og blå infrastrukturprojekter |
| --- | --- |

d)

udvidelse og genopretning af økosystemer og hermed forbundne tjenester, herunder gennem styrkelse af natur og biodiversitet ved hjælp af grønne og blå infrastrukturprojekter

| e) | bæredygtig udvikling af by-, land- og kystområder |
| --- | --- |

e)

bæredygtig udvikling af by-, land- og kystområder

| f) | bekæmpelse af klimaændringer, tilpasning til og modvirkning af klimaændringer, herunder risikoreduktion med hensyn til naturkatastrofer |
| --- | --- |

f)

bekæmpelse af klimaændringer, tilpasning til og modvirkning af klimaændringer, herunder risikoreduktion med hensyn til naturkatastrofer

| g) | projekter og foretagender, der gennemfører den cirkulære økonomi ved at integrere aspekter vedrørende ressourceeffektivitet i produktionen og produkternes livcyklus, herunder bæredygtig forsyning med primære og sekundære råstoffer |
| --- | --- |

g)

projekter og foretagender, der gennemfører den cirkulære økonomi ved at integrere aspekter vedrørende ressourceeffektivitet i produktionen og produkternes livcyklus, herunder bæredygtig forsyning med primære og sekundære råstoffer

| h) | dekarbonisering af energiintensive industrier og betydelig reduktion af udledningerne i disse industrier, herunder demonstration af innovative lavemissionsteknologier og udbredelsen heraf |
| --- | --- |

h)

dekarbonisering af energiintensive industrier og betydelig reduktion af udledningerne i disse industrier, herunder demonstration af innovative lavemissionsteknologier og udbredelsen heraf

| i) | dekarbonisering af energiproduktionen og -distributionskæden ved at udfase anvendelsen af kul og olie og |
| --- | --- |

i)

dekarbonisering af energiproduktionen og -distributionskæden ved at udfase anvendelsen af kul og olie og

| j) | projekter til fremme af bæredygtig kulturarv. |
| --- | --- |

j)

projekter til fremme af bæredygtig kulturarv.

| 4. | Udvikling af infrastruktur til digital konnektivitet, navnlig via projekter til støtte for udbredelsen af digitale netværk med meget høj kapacitet, 5G-konnektivitet eller som forbedrer den digital konnektivitet og adgang, navnlig i landdistrikter og randområder. |
| --- | --- |

4.

Udvikling af infrastruktur til digital konnektivitet, navnlig via projekter til støtte for udbredelsen af digitale netværk med meget høj kapacitet, 5G-konnektivitet eller som forbedrer den digital konnektivitet og adgang, navnlig i landdistrikter og randområder.

| 5. | Forskning, udvikling og innovation, navnlig via:






  a) | forsknings- og innovationsprojekter, som bidrager til målene under Horisont Europa, herunder forskningsinfrastruktur og støtte til den akademiske verden |
| --- | --- | --- |

5.

Forskning, udvikling og innovation, navnlig via:

a)

forsknings- og innovationsprojekter, som bidrager til målene under Horisont Europa, herunder forskningsinfrastruktur og støtte til den akademiske verden

| b) | virksomhedsprojekter, herunder erhvervsuddannelse og fremme af oprettelsen af klynger og virksomhedsnetværk |
| --- | --- |

b)

virksomhedsprojekter, herunder erhvervsuddannelse og fremme af oprettelsen af klynger og virksomhedsnetværk

| c) | demonstrationsprojekter og -programmer samt anvendelse af infrastrukturer, teknologier og processer i forbindelse hermed |
| --- | --- |

c)

demonstrationsprojekter og -programmer samt anvendelse af infrastrukturer, teknologier og processer i forbindelse hermed

| d) | samarbejdsprojekter inden for forskning og innovation, som inddrager forskningsverdenen, forsknings- og innovationsorganisationer og industrien, offentlig-private partnerskaber og civilsamfundsorganisationer |
| --- | --- |

d)

samarbejdsprojekter inden for forskning og innovation, som inddrager forskningsverdenen, forsknings- og innovationsorganisationer og industrien, offentlig-private partnerskaber og civilsamfundsorganisationer

| e) | overførsel af viden og teknologi |
| --- | --- |

e)

overførsel af viden og teknologi

| f) | forskning inden for centrale støtteteknologier og deres industrielle anvendelighed, herunder nye og avancerede materialer og |
| --- | --- |

f)

forskning inden for centrale støtteteknologier og deres industrielle anvendelighed, herunder nye og avancerede materialer og

| g) | nye effektive og tilgængelige sundhedsprodukter, herunder lægemidler, medicinsk udstyr, lægemidler til diagnosticering og avanceret terapi, nye antimikrobielle midler og innovative udviklingsprocesser, hvor anvendelsen af dyreforsøg undgås. |
| --- | --- |

g)

nye effektive og tilgængelige sundhedsprodukter, herunder lægemidler, medicinsk udstyr, lægemidler til diagnosticering og avanceret terapi, nye antimikrobielle midler og innovative udviklingsprocesser, hvor anvendelsen af dyreforsøg undgås.

| 6. | Udvikling, udbredelse og opskalering af digitale teknologier og tjenester, navnlig digitale teknologier og tjenester, der bidrager til at nå målene for programmet for et digitalt Europa, navnlig via:






  a) | kunstig intelligens |
| --- | --- | --- |

6.

Udvikling, udbredelse og opskalering af digitale teknologier og tjenester, navnlig digitale teknologier og tjenester, der bidrager til at nå målene for programmet for et digitalt Europa, navnlig via:

a)

kunstig intelligens

| b) | kvanteteknologi |
| --- | --- |

b)

kvanteteknologi

| c) | cybersikkerheds- og netværksbeskyttelsesinfrastrukturer |
| --- | --- |

c)

cybersikkerheds- og netværksbeskyttelsesinfrastrukturer

| d) | tingenes internet |
| --- | --- |

d)

tingenes internet

| e) | blockchain- og anden distributed ledger-teknologi |
| --- | --- |

e)

blockchain- og anden distributed ledger-teknologi

| f) | avancerede IT-færdigheder |
| --- | --- |

f)

avancerede IT-færdigheder

| g) | robotteknologi og automatisering |
| --- | --- |

g)

robotteknologi og automatisering

| h) | fotonik og |
| --- | --- |

h)

fotonik og

| i) | andre højtudviklede digitale teknologier og tjenester, som bidrager til digitaliseringen af Unionens industri og integrationen af digitale teknologier, tjenester og færdigheder i Unionens transportsektor. |
| --- | --- |

i)

andre højtudviklede digitale teknologier og tjenester, som bidrager til digitaliseringen af Unionens industri og integrationen af digitale teknologier, tjenester og færdigheder i Unionens transportsektor.

| 7. | Finansiel støtte til enheder med op til 499 ansatte, med særligt fokus på SMV'er og små midcapselskaber, navnlig via:






  a) | tilvejebringelse af driftskapital og investeringer |
| --- | --- | --- |

7.

Finansiel støtte til enheder med op til 499 ansatte, med særligt fokus på SMV'er og små midcapselskaber, navnlig via:

a)

tilvejebringelse af driftskapital og investeringer

| b) | tilvejebringelse af risikovillig finansiering fra iværksætterfasen til ekspansionsfasen for at sikre en teknologisk førerposition inden for innovative og bæredygtige sektorer, herunder en forbedring af deres digitaliserings- og innovationsevne, og for at sikre deres globale konkurrenceevne |
| --- | --- |

b)

tilvejebringelse af risikovillig finansiering fra iværksætterfasen til ekspansionsfasen for at sikre en teknologisk førerposition inden for innovative og bæredygtige sektorer, herunder en forbedring af deres digitaliserings- og innovationsevne, og for at sikre deres globale konkurrenceevne

| c) | tilvejebringelse af finansiering til ansattes erhvervelse eller ansattes deltagelse i en virksomhed. |
| --- | --- |

c)

tilvejebringelse af finansiering til ansattes erhvervelse eller ansattes deltagelse i en virksomhed.

| 8. | Kulturelle og kreative sektorer, kulturarv, mediebranchen, den audiovisuelle sektor, journalistik og presse, navnlig gennem, men ikke begrænset til, udvikling af nye teknologier, anvendelse af digitale teknologier og teknologisk forvaltning af intellektuelle ejendomsrettigheder. |
| --- | --- |

8.

Kulturelle og kreative sektorer, kulturarv, mediebranchen, den audiovisuelle sektor, journalistik og presse, navnlig gennem, men ikke begrænset til, udvikling af nye teknologier, anvendelse af digitale teknologier og teknologisk forvaltning af intellektuelle ejendomsrettigheder.

| 9. | Turisme. |
| --- | --- |

9.

Turisme.

| 10. | Genopretning af industriområder (herunder forurenede industrigrunde) og retablering med henblik på bæredygtig udnyttelse. |
| --- | --- |

10.

Genopretning af industriområder (herunder forurenede industrigrunde) og retablering med henblik på bæredygtig udnyttelse.

| 11. | Bæredygtighed inden for landbrug, skovbrug, fiskeri, akvakultur og andre elementer i den bredere bæredygtige bioøkonomi. |
| --- | --- |

11.

Bæredygtighed inden for landbrug, skovbrug, fiskeri, akvakultur og andre elementer i den bredere bæredygtige bioøkonomi.

| 12. | Sociale investeringer, herunder til støtte for gennemførelsen af den europæiske søjle for sociale rettigheder, navnlig via:






  a) | mikrofinansiering, etisk finansiering, finansiering af sociale virksomheder og den sociale økonomi |
| --- | --- | --- |

12.

Sociale investeringer, herunder til støtte for gennemførelsen af den europæiske søjle for sociale rettigheder, navnlig via:

a)

mikrofinansiering, etisk finansiering, finansiering af sociale virksomheder og den sociale økonomi

| b) | efterspørgsel og udbud af færdigheder |
| --- | --- |

b)

efterspørgsel og udbud af færdigheder

| c) | uddannelse og relaterede tjenester, herunder på voksenområdet |
| --- | --- |

c)

uddannelse og relaterede tjenester, herunder på voksenområdet

| d) | sociale infrastrukturer, navnlig:






  i) | inklusiv uddannelse, herunder førskoleundervisning og børnepasning, og dertil hørende uddannelsesinfrastruktur og -faciliteter, alternativ børnepasning, studenterboliger og digitalt udstyr, som er tilgængeligt for alle |
| --- | --- | --- |

d)

sociale infrastrukturer, navnlig:

i)

inklusiv uddannelse, herunder førskoleundervisning og børnepasning, og dertil hørende uddannelsesinfrastruktur og -faciliteter, alternativ børnepasning, studenterboliger og digitalt udstyr, som er tilgængeligt for alle

| ii) | økonomisk overkommelige sociale boliger (29) |
| --- | --- |

ii)

økonomisk overkommelige sociale boliger (29)

| iii) | sundheds- og langtidspleje, herunder klinikker, hospitaler, primær pleje, hjemmepleje og pleje i nærmiljøet |
| --- | --- |

iii)

sundheds- og langtidspleje, herunder klinikker, hospitaler, primær pleje, hjemmepleje og pleje i nærmiljøet

| e) | social innovation, herunder innovative sociale løsninger og ordninger til fremme af tiltag med social gennemslagskraft og indvirkning på områderne under punkt 12 |
| --- | --- |

e)

social innovation, herunder innovative sociale løsninger og ordninger til fremme af tiltag med social gennemslagskraft og indvirkning på områderne under punkt 12

| f) | kulturaktiviteter med et socialt formål |
| --- | --- |

f)

kulturaktiviteter med et socialt formål

| g) | foranstaltninger til fremme af ligestilling mellem kønnene |
| --- | --- |

g)

foranstaltninger til fremme af ligestilling mellem kønnene

| h) | integration af sårbare personer, herunder tredjelandsstatsborgere |
| --- | --- |

h)

integration af sårbare personer, herunder tredjelandsstatsborgere

| i) | innovative sundhedsløsninger, herunder e-sundhed, sundhedstjenester og nye modeller for sundhedspleje |
| --- | --- |

i)

innovative sundhedsløsninger, herunder e-sundhed, sundhedstjenester og nye modeller for sundhedspleje

| j) | inklusion af og bedre tilgængelighed for personer med handicap. |
| --- | --- |

j)

inklusion af og bedre tilgængelighed for personer med handicap.

| 13. | Udvikling af forsvarsindustrien med henblik på at bidrage til Unionens strategiske autonomi, navnlig via støtte til:






  a) | Unionens forsvarsforsyningskæde, navnlig gennem finansiel bistand til SMV'er og midcapselskaber |
| --- | --- | --- |

13.

Udvikling af forsvarsindustrien med henblik på at bidrage til Unionens strategiske autonomi, navnlig via støtte til:

a)

Unionens forsvarsforsyningskæde, navnlig gennem finansiel bistand til SMV'er og midcapselskaber

| b) | selskaber, der deltager i disruptive innovationsprojekter i forsvarssektoren og i nært relaterede teknologier med dobbelt anvendelse |
| --- | --- |

b)

selskaber, der deltager i disruptive innovationsprojekter i forsvarssektoren og i nært relaterede teknologier med dobbelt anvendelse

| c) | forsvarsforsyningskæden ved deltagelse i fælles forskning på forsvarsområdet og udviklingsprojekter, herunder dem der støttes via Den Europæiske Forsvarsfond |
| --- | --- |

c)

forsvarsforsyningskæden ved deltagelse i fælles forskning på forsvarsområdet og udviklingsprojekter, herunder dem der støttes via Den Europæiske Forsvarsfond

| d) | infrastruktur til forskning og uddannelse på forsvarsområdet. |
| --- | --- |

d)

infrastruktur til forskning og uddannelse på forsvarsområdet.

| 14. | Rumfart, navnlig med henblik på udvikling af rumsektoren i overensstemmelse med målene for rumstrategien for at:






  a) | maksimere fordelene for Unionens samfund og økonomier |
| --- | --- | --- |

14.

Rumfart, navnlig med henblik på udvikling af rumsektoren i overensstemmelse med målene for rumstrategien for at:

a)

maksimere fordelene for Unionens samfund og økonomier

| b) | øge rumsystemernes og rumteknologiernes konkurrenceevne, navnlig ved at afhjælpe mangler i forsyningskæden |
| --- | --- |

b)

øge rumsystemernes og rumteknologiernes konkurrenceevne, navnlig ved at afhjælpe mangler i forsyningskæden

| c) | understøtte iværksætteri inden for rumfart, herunder downstreamudvikling |
| --- | --- |

c)

understøtte iværksætteri inden for rumfart, herunder downstreamudvikling

| d) | fremme Unionens autonomi med hensyn til sikker adgang til rummet, herunder aspekter vedrørende dobbelt anvendelse. |
| --- | --- |

d)

fremme Unionens autonomi med hensyn til sikker adgang til rummet, herunder aspekter vedrørende dobbelt anvendelse.

| 15. | Have og oceaner gennem udvikling af projekter og virksomheder inden for den blå økonomi og finansieringsprincipperne inden for den blå økonomi, navnlig gennem maritimt iværksætteri og den maritime sektor, vedvarende havenergi og en cirkulær økonomi. |
| --- | --- |

15.

Have og oceaner gennem udvikling af projekter og virksomheder inden for den blå økonomi og finansieringsprincipperne inden for den blå økonomi, navnlig gennem maritimt iværksætteri og den maritime sektor, vedvarende havenergi og en cirkulær økonomi.

BILAG III

Nøgleresultatindikatorer

1.   Omfang af finansiering, der støttes af InvestEU-Fonden (fordelt på politikområder)

| 1.1 | Omfang af undertegnede transaktioner |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Mobiliserede investeringer |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Samlet beløb for mobiliseret privat finansiering |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Opnået løftestangs- og multiplikatoreffekt |
| --- | --- |

1.4

2.   Geografisk dækning af den finansiering, der støttes af InvestEU-Fonden (fordelt på politikområder, land og region på NUTS 2-niveau (fælles nomenklatur for statistiske regionale enheder))

| 2.1 | Antal lande (medlemsstater og tredjelande) omfattet af transaktionerne |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Antal regioner omfattet af transaktionerne |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Transaktionernes økonomiske omfang pr. land (medlemsstat og tredjeland) og pr. region |
| --- | --- |

2.3

3.   Virkning af den finansiering, der støttes af InvestEU-Fonden

| 3.1 | Antal skabte eller støttede job |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Investeringer til støtte for klimamål og, hvor det er relevant, opdelt efter politikområde |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Investeringer til støtte for digitalisering |
| --- | --- |

3.3

| 3.4. | Investeringer til støtte for industriel omstilling |
| --- | --- |

3.4.

4.   Bæredygtig infrastruktur

| 4.1 | Energi: Ekstra installeret nul- eller lavemissionskapacitet til produktion af vedvarende og anden sikker og bæredygtig energi (i megawatt (MW)) |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Energi: Antal husstande, antal offentlige og kommercielle bygninger med forbedret energiforbrugsklassifikation |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Energi: Anslåede energibesparelser som følge af projekterne (i kilowatt-time (kWh)) |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Energi: Reducerede/undgåede årlige drivhusgasemissioner i ton CO2-ækvivalent |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Energi: Omfanget af investeringer i udvikling og modernisering af en mere intelligent infrastruktur for bæredygtig energi |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Digitalisering: Ekstra husstande, virksomheder eller offentlige bygninger med adgang til bredbånd på mindst 100 Mbps, som kan opgraderes til gigabithastighed, eller antal oprettede wifi-hotspots |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Transport: Mobiliserede investeringer, navnlig i TEN-T






  — | Antal projekter for grænseoverskridende forbindelser og manglende forbindelser (herunder projekter vedrørende byknudepunkter, regionale grænseoverskridende jernbaneforbindelser, multimodale platforme, søhavne, indlandshavne, forbindelser til lufthavne og kombiterminaler i TEN-T-hovednettet og det samlede net) |
| --- | --- | --- |

4.7

—

Antal projekter for grænseoverskridende forbindelser og manglende forbindelser (herunder projekter vedrørende byknudepunkter, regionale grænseoverskridende jernbaneforbindelser, multimodale platforme, søhavne, indlandshavne, forbindelser til lufthavne og kombiterminaler i TEN-T-hovednettet og det samlede net)

| — | Antal projekter, der bidrager til digitaliseringen af transport, navnlig gennem udrulning af European Rail Traffic Management System (ERTMS), River Information System (RIS), intelligent trafikstyring (ITS), trafikovervågnings- og trafikinformationssystem for skibsfarten (VTMIS)/elektroniske søfartstjenester og Single European Sky ATM Research (SESAR) |
| --- | --- |

—

Antal projekter, der bidrager til digitaliseringen af transport, navnlig gennem udrulning af European Rail Traffic Management System (ERTMS), River Information System (RIS), intelligent trafikstyring (ITS), trafikovervågnings- og trafikinformationssystem for skibsfarten (VTMIS)/elektroniske søfartstjenester og Single European Sky ATM Research (SESAR)

| — | Antal opførte eller opgraderede punkter for forsyning med alternative brændstoffer |
| --- | --- |

—

Antal opførte eller opgraderede punkter for forsyning med alternative brændstoffer

| — | Antal projekter, der bidrager til transportsikkerheden |
| --- | --- |

—

Antal projekter, der bidrager til transportsikkerheden

| 4.8 | Miljø: Investeringer, der bidrager til gennemførelsen af planer og programmer, der kræves efter EU-lovgivningen vedrørende luftkvalitet, vand, affald og natur |
| --- | --- |

4.8

5.   Forskning, innovation og digitalisering

| 5.1 | Bidrag til målet om at investere 3 % af Unionens BNP i forskning, udvikling og innovation |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Antal støttede virksomheder fordelt på størrelse, der beskæftiger sig med forsknings- og innovationsprojekter |
| --- | --- |

5.2

6.   SMV'er

| 6.1 | Antal støttede virksomheder fordelt på størrelse (mikrovirksomheder, små og mellemstore virksomheder samt små midcapselskaber) |
| --- | --- |

6.1

| 6.2 | Antal støttede virksomheder fordelt på udviklingsstadie (begynderstadie, vækst/udvidelse) |
| --- | --- |

6.2

| 6.3 | Antal virksomheder støttet pr. medlemsstat og region på NUTS 2-niveau |
| --- | --- |

6.3

| 6.4 | Antal virksomheder støttet pr. sektor efter den statistiske nomenklatur for økonomiske aktiviteter i Den Europæiske Union (NACE-kode) |
| --- | --- |

6.4

| 6.5 | Andel af investeringsvolumen under SMV-politikområdet, der er gået til SMV'er |
| --- | --- |

6.5

7.   Sociale investeringer og færdigheder

| 7.1 | Sociale infrastrukturer: Kapaciteten af og adgangen til den støttede sociale infrastruktur fordelt på sektorer: bolig, uddannelse, sundhed, andet |
| --- | --- |

7.1

| 7.2 | Mikrofinansiering og finansiering af sociale virksomheder: Antal modtagere af mikrofinansiering og støttede sociale virksomheder |
| --- | --- |

7.2

| 7.3 | Færdigheder: Antal personer, der erhverver nye færdigheder eller får deres færdigheder valideret og certificeret: Formel uddannelse og videreuddannelse |
| --- | --- |

7.3

8.   Strategiske europæiske investeringer

| 8.1 | Antal og omfang af transaktioner, der bidrager til tilvejebringelse af kritisk infrastruktur, fordelt på fysisk
  og virtuel
  infrastruktur og dertil knyttede varer og tjenester, hvor det er relevant |
| --- | --- |

8.1

| 8.2 | Ekstra kapacitet i den kritiske infrastruktur, fordelt på område, hvor det er relevant |
| --- | --- |

8.2

| 8.3 | Antal og omfang af transaktioner, der bidrager til
  forskning og
  udvikling af kritiske teknologier og input for Unionens og medlemsstaternes sikkerhed samt produkter med dobbelt anvendelse |
| --- | --- |

8.3

| 8.4 | Antal støttede virksomheder fordelt på størrelse, som udvikler og fremstiller kritiske teknologier og input for Unionens og medlemsstaternes sikkerhed samt produkter med dobbelt anvendelse |
| --- | --- |

8.4

| 8.4a | Antal klynger og digitale innovationsknudepunkter, som støttes med sigte på at skabe synergier mellem virksomheder |
| --- | --- |

8.4a

| 8.5 | Antal og omfang af transaktioner, der bidrager til forsyning, fremstilling og lageropbygning af kritiske input
  – medmindre disse er inden for grænserne af de gældende lovkrav –
  herunder kritiske sundhedsforsyninger |
| --- | --- |

8.5

| 8.6 | Ekstra kritiske input, herunder kritiske sundhedsforsyninger, der støttes med henblik på forsyning, fremstilling og lageropbygning, fordelt på type, hvor det er relevant |
| --- | --- |

8.6

| 8.7 | Antal og omfang af transaktioner til støtte for centrale støtteteknologier og digitale teknologier af strategisk betydning for Unionens industrielle fremtid |
| --- | --- |

8.7

| 8.7a | Antal og omfang af transaktioner, der skal hjælpe virksomheder, navnlig SMV'er, med at digitalisere deres virksomheder og øge modstandsdygtigheden i deres værdikæder og forretningsmodeller |
| --- | --- |

8.7a

| 8.7b | Antal nystartede virksomheder, der er blevet støttet af InvestEU-Fonden, antal og omfang af transaktioner til fremme af iværksætteri |
| --- | --- |

8.7b

| 8.7c | Antal og omfang af transaktioner, der bidrager til at reducere drivhusgasemissioner i overensstemmelse med Unionens klimamål |
| --- | --- |

8.7c

| 8.7d | Det Europæiske Centrum for Investeringsrådgivnings antal opgaver i regioner og medlemsstater med hidtil begrænsede resultater inden for igangsættelse og udvikling af projekter og i industrisektorer, der ikke modtager tilstrækkelige investeringer, og som ikke tidligere har nydt godt af Unionens investeringsinstrumenter |
| --- | --- |

8.7d

| 8.7e | Stigning i omfanget af private equity- og venturekapitalinvesteringer i relaterede projekter |
| --- | --- |

8.7e

| 8.7f | Regional og national bredde, der viser, at de medlemsstater og regioner, som har modtaget støtte, er fordelt jævnt på hele Unionens område, og at der ikke er en koncentration af fordele for et begrænset antal medlemsstater eller regioner
  . |
| --- | --- |

8.7f

BILAG IV

InvestEU-programmet — tidligere instrumenter

A.   Egenkapitalinstrumenter:

| — | Den europæiske teknologifacilitet (ETF98): Rådets afgørelse nr. 98/347/EF af 19. maj 1998 om finansielle støtteforanstaltninger for innovative og jobskabende små og mellemstore virksomheder (SMV) — Vækst- og beskæftigelsesinitiativet (EFT L 155 af 29.5.1998, s. 43) |
| --- | --- |

—

Den europæiske teknologifacilitet (ETF98): Rådets afgørelse nr. 98/347/EF af 19. maj 1998 om finansielle støtteforanstaltninger for innovative og jobskabende små og mellemstore virksomheder (SMV) — Vækst- og beskæftigelsesinitiativet (EFT L 155 af 29.5.1998, s. 43)

| — | Pilotprojektet for teknologioverførsel (TTP): Kommissionens beslutning om vedtagelse af en supplerende finansieringsafgørelse vedrørende finansiering af foranstaltninger inden for aktiviteten »Det indre marked for varer og sektorpolitik« under Generaldirektoratet for Erhvervspolitik for 2007 og om vedtagelse af en rammebeslutning vedrørende finansiering af den forberedende foranstaltning »EU i en globaliseret verden« samt af fire pilotprojekter »Erasmus — unge iværksættere«, »Foranstaltninger til at fremme samarbejde og partnerskaber mellem mikrovirksomheder og SMV'er«, »Teknologioverførsel« og »Fremtrædende Europæiske Turistmål« under Generaldirektoratet for Erhvervspolitik for 2007 |
| --- | --- |

—

Pilotprojektet for teknologioverførsel (TTP): Kommissionens beslutning om vedtagelse af en supplerende finansieringsafgørelse vedrørende finansiering af foranstaltninger inden for aktiviteten »Det indre marked for varer og sektorpolitik« under Generaldirektoratet for Erhvervspolitik for 2007 og om vedtagelse af en rammebeslutning vedrørende finansiering af den forberedende foranstaltning »EU i en globaliseret verden« samt af fire pilotprojekter »Erasmus — unge iværksættere«, »Foranstaltninger til at fremme samarbejde og partnerskaber mellem mikrovirksomheder og SMV'er«, »Teknologioverførsel« og »Fremtrædende Europæiske Turistmål« under Generaldirektoratet for Erhvervspolitik for 2007

| — | Den europæiske teknologifacilitet (ETF01): Rådets beslutning nr. 2000/819/EF af 20. december 2000 om et flerårigt program til fremme af initiativ og iværksætterånd, navnlig for små og mellemstore virksomheder (SMV) (2001-2005) (EFT L 333 af 29.12.2000, s. 84) |
| --- | --- |

—

Den europæiske teknologifacilitet (ETF01): Rådets beslutning nr. 2000/819/EF af 20. december 2000 om et flerårigt program til fremme af initiativ og iværksætterånd, navnlig for små og mellemstore virksomheder (SMV) (2001-2005) (EFT L 333 af 29.12.2000, s. 84)

| — | Facilitet for hurtigtvoksende og innovative SMV'er under rammeprogrammet for konkurrenceevne og innovation (CIP GIF): Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1639/2006/EF af 24. oktober 2006 om et rammeprogram for konkurrenceevne og innovation (2007-2013) (EUT L 310 af 9.11.2006, s. 15) |
| --- | --- |

—

Facilitet for hurtigtvoksende og innovative SMV'er under rammeprogrammet for konkurrenceevne og innovation (CIP GIF): Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1639/2006/EF af 24. oktober 2006 om et rammeprogram for konkurrenceevne og innovation (2007-2013) (EUT L 310 af 9.11.2006, s. 15)

| — | Connecting Europe-faciliteten (CEF): Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1316/2013 af 11. december 2013 om oprettelse af Connecting Europe-faciliteten, om ændring af forordning (EU) nr. 913/2010 og om ophævelse af forordning (EF) nr. 680/2007 og (EF) nr. 67/2010 (EUT L 348 af 20.12.2013, s. 129) som ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2015/1017 af 25. juni 2015 om Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer, Det Europæiske Centrum for Investeringsrådgivning og Den Europæiske Portal for Investeringsprojekter og om ændring af forordning (EU) nr. 1291/2013 og (EU) nr. 1316/2013 — Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer (EUT L 169 af 1.7.2015, s. 1) |
| --- | --- |

—

Connecting Europe-faciliteten (CEF): Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1316/2013 af 11. december 2013 om oprettelse af Connecting Europe-faciliteten, om ændring af forordning (EU) nr. 913/2010 og om ophævelse af forordning (EF) nr. 680/2007 og (EF) nr. 67/2010 (EUT L 348 af 20.12.2013, s. 129) som ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2015/1017 af 25. juni 2015 om Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer, Det Europæiske Centrum for Investeringsrådgivning og Den Europæiske Portal for Investeringsprojekter og om ændring af forordning (EU) nr. 1291/2013 og (EU) nr. 1316/2013 — Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer (EUT L 169 af 1.7.2015, s. 1)

| — | Cosmes egenkapitalfacilitet for vækst (COSME EFG): Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1287/2013 af 11. december 2013 om et program for virksomheders konkurrenceevne og små og mellemstore virksomheder (Cosme) (2014-2020) og om ophævelse af afgørelse nr. 1639/2006/EF (EUT L 347 af 20.12.2013, s. 33) |
| --- | --- |

—

Cosmes egenkapitalfacilitet for vækst (COSME EFG): Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1287/2013 af 11. december 2013 om et program for virksomheders konkurrenceevne og små og mellemstore virksomheder (Cosme) (2014-2020) og om ophævelse af afgørelse nr. 1639/2006/EF (EUT L 347 af 20.12.2013, s. 33)

| — | InnovFin-egenkapital:






  — | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1291/2013 af 11. december 2013 om Horisont 2020 — rammeprogram for forskning og innovation (2014-2020) og om ophævelse af afgørelse nr. 1982/2006/EF (EUT L 347 af 20.12.2013, s. 104) |
| --- | --- | --- |

—

InnovFin-egenkapital:

—

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1291/2013 af 11. december 2013 om Horisont 2020 — rammeprogram for forskning og innovation (2014-2020) og om ophævelse af afgørelse nr. 1982/2006/EF (EUT L 347 af 20.12.2013, s. 104)

| — | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1290/2013 af 11. december 2013 om reglerne for deltagelse og formidling i »Horisont 2020 — rammeprogram for forskning og innovation (2014-2020)« og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1906/2006 (EUT L 347 af 20.12.2013, s. 81) |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1290/2013 af 11. december 2013 om reglerne for deltagelse og formidling i »Horisont 2020 — rammeprogram for forskning og innovation (2014-2020)« og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1906/2006 (EUT L 347 af 20.12.2013, s. 81)

| — | Rådets afgørelse 2013/743/EU af 3. december 2013 om særprogrammet til gennemførelse af Horisont 2020 — rammeprogram for forskning og innovation (2014-2020) og om ophævelse af afgørelse 2006/971/EF, 2006/972/EF, 2006/973/EF, 2006/974/EF og 2006/975/EF (EUT L 347 af 20.12.2013, s. 965) |
| --- | --- |

—

Rådets afgørelse 2013/743/EU af 3. december 2013 om særprogrammet til gennemførelse af Horisont 2020 — rammeprogram for forskning og innovation (2014-2020) og om ophævelse af afgørelse 2006/971/EF, 2006/972/EF, 2006/973/EF, 2006/974/EF og 2006/975/EF (EUT L 347 af 20.12.2013, s. 965)

| — | EaSI — kapacitetsopbyggende investeringer: Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1296/2013 af 11. december 2013 om et EU-program for beskæftigelse og social innovation (»EaSI«) og om ændring af afgørelse nr. 283/2010/EU om oprettelse af den europæiske mikrofinansieringsfacilitet Progress til fordel for beskæftigelse og social integration (EUT L 347 af 20.12.2013, s. 238) |
| --- | --- |

—

EaSI — kapacitetsopbyggende investeringer: Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1296/2013 af 11. december 2013 om et EU-program for beskæftigelse og social innovation (»EaSI«) og om ændring af afgørelse nr. 283/2010/EU om oprettelse af den europæiske mikrofinansieringsfacilitet Progress til fordel for beskæftigelse og social integration (EUT L 347 af 20.12.2013, s. 238)

B.   Garantiinstrumenter:

| — | SMV-garantifaciliteten 1998 (SMEG98): Rådets afgørelse nr. 98/347/EF af 19. maj 1998 om finansielle støtteforanstaltninger for innovative og jobskabende små og mellemstore virksomheder (SMV) — Vækst- og beskæftigelsesinitiativet (EFT L 155 af 29.5.1998, s. 43) |
| --- | --- |

—

SMV-garantifaciliteten 1998 (SMEG98): Rådets afgørelse nr. 98/347/EF af 19. maj 1998 om finansielle støtteforanstaltninger for innovative og jobskabende små og mellemstore virksomheder (SMV) — Vækst- og beskæftigelsesinitiativet (EFT L 155 af 29.5.1998, s. 43)

| — | SMV-garantifaciliteten 2001 (SMEG01): Rådets beslutning nr. 2000/819/EF af 20. december 2000 om et flerårigt program til fremme af initiativ og iværksætterånd, navnlig for små og mellemstore virksomheder (SMV) (2001-2005) (EFT L 333 af 29.12.2000, s. 84) |
| --- | --- |

—

SMV-garantifaciliteten 2001 (SMEG01): Rådets beslutning nr. 2000/819/EF af 20. december 2000 om et flerårigt program til fremme af initiativ og iværksætterånd, navnlig for små og mellemstore virksomheder (SMV) (2001-2005) (EFT L 333 af 29.12.2000, s. 84)

| — | SMV-garantifaciliteten 2007 under rammeprogrammet for konkurrenceevne og innovation (CIP SMEG07): Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1639/2006/EF af 24. oktober 2006 om et rammeprogram for konkurrenceevne og innovation (2007-2013) (EUT L 310 af 9.11.2006, s. 15) |
| --- | --- |

—

SMV-garantifaciliteten 2007 under rammeprogrammet for konkurrenceevne og innovation (CIP SMEG07): Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1639/2006/EF af 24. oktober 2006 om et rammeprogram for konkurrenceevne og innovation (2007-2013) (EUT L 310 af 9.11.2006, s. 15)

| — | Den europæiske mikrofinansieringsfacilitet Progress — garanti (EPMF-G): Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 283/2010/EU af 25. marts 2010 om oprettelse af den europæiske mikrofinansieringsfacilitet Progress til fordel for beskæftigelse og social integration (EUT L 87 af 7.4.2010, s. 1) |
| --- | --- |

—

Den europæiske mikrofinansieringsfacilitet Progress — garanti (EPMF-G): Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 283/2010/EU af 25. marts 2010 om oprettelse af den europæiske mikrofinansieringsfacilitet Progress til fordel for beskæftigelse og social integration (EUT L 87 af 7.4.2010, s. 1)

| — | Risikodelingsinstrumentet Finansieringsfaciliteten for risikodeling (RSI):






  — | Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1982/2006/EF af 18. december 2006 om Det Europæiske Fællesskabs syvende rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (2007-2013) Erklæringer fra Kommissionen (EUT L 412 af 30.12.2006, s. 1) |
| --- | --- | --- |

—

Risikodelingsinstrumentet Finansieringsfaciliteten for risikodeling (RSI):

—

Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1982/2006/EF af 18. december 2006 om Det Europæiske Fællesskabs syvende rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (2007-2013) Erklæringer fra Kommissionen (EUT L 412 af 30.12.2006, s. 1)

| — | Rådets beslutning 2006/971/EF af 19. december 2006 om særprogrammet Samarbejde til gennemførelse af Det Europæiske Fællesskabs syvende rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (2007-2013) (EUT L 400 af 30.12.2006, s. 86) |
| --- | --- |

—

Rådets beslutning 2006/971/EF af 19. december 2006 om særprogrammet Samarbejde til gennemførelse af Det Europæiske Fællesskabs syvende rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (2007-2013) (EUT L 400 af 30.12.2006, s. 86)

| — | Rådets beslutning 2006/974/EF af 19. december 2006 om særprogrammet »Kapacitet« til gennemførelse af Det Europæiske Fællesskabs syvende rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (2007-2013) (EUT L 400 af 30.12.2006, s. 299) |
| --- | --- |

—

Rådets beslutning 2006/974/EF af 19. december 2006 om særprogrammet »Kapacitet« til gennemførelse af Det Europæiske Fællesskabs syvende rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (2007-2013) (EUT L 400 af 30.12.2006, s. 299)

| — | EaSI — garantiinstrument: Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1296/2013 af 11. december 2013 om et EU-program for beskæftigelse og social innovation (»EaSI«) og om ændring af afgørelse nr. 283/2010/EU om oprettelse af den europæiske mikrofinansieringsfacilitet Progress til fordel for beskæftigelse og social integration (EUT L 347 af 20.12.2013, s. 238) |
| --- | --- |

—

EaSI — garantiinstrument: Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1296/2013 af 11. december 2013 om et EU-program for beskæftigelse og social innovation (»EaSI«) og om ændring af afgørelse nr. 283/2010/EU om oprettelse af den europæiske mikrofinansieringsfacilitet Progress til fordel for beskæftigelse og social integration (EUT L 347 af 20.12.2013, s. 238)

| — | Cosmes lånegarantifacilitet (COSME LGF): Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1287/2013 af 11. december 2013 om et program for virksomheders konkurrenceevne og små og mellemstore virksomheder (Cosme) (2014-2020) og om ophævelse af afgørelse nr. 1639/2006/EF (EUT L 347 af 20.12.2013, s. 33) |
| --- | --- |

—

Cosmes lånegarantifacilitet (COSME LGF): Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1287/2013 af 11. december 2013 om et program for virksomheders konkurrenceevne og små og mellemstore virksomheder (Cosme) (2014-2020) og om ophævelse af afgørelse nr. 1639/2006/EF (EUT L 347 af 20.12.2013, s. 33)

| — | InnovFin-gæld:






  — | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1290/2013 af 11. december 2013 om reglerne for deltagelse og formidling i »Horisont 2020 — rammeprogram for forskning og innovation (2014-2020)« og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1906/2006 (EUT L 347 af 20.12.2013, s. 81) |
| --- | --- | --- |

—

InnovFin-gæld:

—

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1290/2013 af 11. december 2013 om reglerne for deltagelse og formidling i »Horisont 2020 — rammeprogram for forskning og innovation (2014-2020)« og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1906/2006 (EUT L 347 af 20.12.2013, s. 81)

| — | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1291/2013 af 11. december 2013 om Horisont 2020 — rammeprogram for forskning og innovation (2014-2020) og om ophævelse af afgørelse nr. 1982/2006/EF (EUT L 347 af 20.12.2013, s. 104) |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1291/2013 af 11. december 2013 om Horisont 2020 — rammeprogram for forskning og innovation (2014-2020) og om ophævelse af afgørelse nr. 1982/2006/EF (EUT L 347 af 20.12.2013, s. 104)

| — | Rådets afgørelse 2013/743/EU af 3. december 2013 om særprogrammet til gennemførelse af Horisont 2020 — rammeprogram for forskning og innovation (2014-2020) og om ophævelse af afgørelse 2006/971/EF, 2006/972/EF, 2006/973/EF, 2006/974/EF og 2006/975/EF (EUT L 347 af 20.12.2013, s. 965) |
| --- | --- |

—

Rådets afgørelse 2013/743/EU af 3. december 2013 om særprogrammet til gennemførelse af Horisont 2020 — rammeprogram for forskning og innovation (2014-2020) og om ophævelse af afgørelse 2006/971/EF, 2006/972/EF, 2006/973/EF, 2006/974/EF og 2006/975/EF (EUT L 347 af 20.12.2013, s. 965)

| — | Garantifaciliteten for kulturelle og kreative sektorer (CCS GF): Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1295/2013 af 11. december 2013 om fastsættelse af programmet Et Kreativt Europa (2014-2020) og om ophævelse af afgørelse nr. 1718/2006/EF, nr. 1855/2006/EF og nr. 1041/2009/EF (EUT L 347 af 20.12.2013, s. 221) |
| --- | --- |

—

Garantifaciliteten for kulturelle og kreative sektorer (CCS GF): Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1295/2013 af 11. december 2013 om fastsættelse af programmet Et Kreativt Europa (2014-2020) og om ophævelse af afgørelse nr. 1718/2006/EF, nr. 1855/2006/EF og nr. 1041/2009/EF (EUT L 347 af 20.12.2013, s. 221)

| — | Garantiordningen for studielån (SLGF): Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1288/2013 af 11. december 2013 om oprettelse af »Erasmus+«: EU-programmet for uddannelse, ungdom og idræt og om ophævelse af afgørelse nr. 1719/2006/EF, 1720/2006/EF og 1298/2008/EF (EUT L 347 af 20.12.2013, s. 50) |
| --- | --- |

—

Garantiordningen for studielån (SLGF): Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1288/2013 af 11. december 2013 om oprettelse af »Erasmus+«: EU-programmet for uddannelse, ungdom og idræt og om ophævelse af afgørelse nr. 1719/2006/EF, 1720/2006/EF og 1298/2008/EF (EUT L 347 af 20.12.2013, s. 50)

| — | Privatfinansiering af energieffektivitet (PF4EE): Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1293/2013 af 11. december 2013 om oprettelse af et program for miljø- og klimaindsatsen (Life) og om ophævelse af forordning (EF) nr. 614/2007 (EUT L 347 af 20.12.2013, s. 185) |
| --- | --- |

—

Privatfinansiering af energieffektivitet (PF4EE): Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1293/2013 af 11. december 2013 om oprettelse af et program for miljø- og klimaindsatsen (Life) og om ophævelse af forordning (EF) nr. 614/2007 (EUT L 347 af 20.12.2013, s. 185)

C.   Risikodelingsinstrumenter:

| — | Finansieringsfaciliteten for risikodeling (RSFF): Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1982/2006/EF af 18. december 2006 om Det Europæiske Fællesskabs syvende rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (2007-2013) Erklæringer fra Kommissionen (EUT L 412 af 30.12.2006, s. 1) |
| --- | --- |

—

Finansieringsfaciliteten for risikodeling (RSFF): Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1982/2006/EF af 18. december 2006 om Det Europæiske Fællesskabs syvende rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (2007-2013) Erklæringer fra Kommissionen (EUT L 412 af 30.12.2006, s. 1)

| — | InnovFin:






  — | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1291/2013 af 11. december 2013 om Horisont 2020 — rammeprogram for forskning og innovation (2014-2020) og om ophævelse af afgørelse nr. 1982/2006/EF (EUT L 347 af 20.12.2013, s. 104) |
| --- | --- | --- |

—

InnovFin:

—

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1291/2013 af 11. december 2013 om Horisont 2020 — rammeprogram for forskning og innovation (2014-2020) og om ophævelse af afgørelse nr. 1982/2006/EF (EUT L 347 af 20.12.2013, s. 104)

| — | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1290/2013 af 11. december 2013 om reglerne for deltagelse og formidling i »Horisont 2020 — rammeprogram for forskning og innovation (2014-2020)« og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1906/2006 (EUT L 347 af 20.12.2013, s. 81) |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1290/2013 af 11. december 2013 om reglerne for deltagelse og formidling i »Horisont 2020 — rammeprogram for forskning og innovation (2014-2020)« og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1906/2006 (EUT L 347 af 20.12.2013, s. 81)

| — | Connecting Europe-facilitetens låneinstrument (CEF DI): Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1316/2013 af 11. december 2013 om oprettelse af Connecting Europe-faciliteten, om ændring af forordning (EU) nr. 913/2010 og om ophævelse af forordning (EF) nr. 680/2007 og (EF) nr. 67/2010 (EUT L 348 af 20.12.2013, s. 129) |
| --- | --- |

—

Connecting Europe-facilitetens låneinstrument (CEF DI): Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1316/2013 af 11. december 2013 om oprettelse af Connecting Europe-faciliteten, om ændring af forordning (EU) nr. 913/2010 og om ophævelse af forordning (EF) nr. 680/2007 og (EF) nr. 67/2010 (EUT L 348 af 20.12.2013, s. 129)

| — | Faciliteten til finansiering af naturkapital (NCFF): Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1293/2013 af 11. december 2013 om oprettelse af et program for miljø- og klimaindsatsen (Life) og om ophævelse af forordning (EF) nr. 614/2007 (EUT L 347 af 20.12.2013, s. 185) |
| --- | --- |

—

Faciliteten til finansiering af naturkapital (NCFF): Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1293/2013 af 11. december 2013 om oprettelse af et program for miljø- og klimaindsatsen (Life) og om ophævelse af forordning (EF) nr. 614/2007 (EUT L 347 af 20.12.2013, s. 185)

D.   Særlige investeringsmekanismer:

| — | Den europæiske mikrofinansieringsfacilitet Progress — fonds commun de placement — fonds d'investissement spécialisé (EPMF FCP-FIS): Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 283/2010/EU af 25. marts 2010 om oprettelse af den europæiske mikrofinansieringsfacilitet Progress til fordel for beskæftigelse og social integration (EUT L 87 af 7.4.2010, s. 1) |
| --- | --- |

—

Den europæiske mikrofinansieringsfacilitet Progress — fonds commun de placement — fonds d'investissement spécialisé (EPMF FCP-FIS): Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 283/2010/EU af 25. marts 2010 om oprettelse af den europæiske mikrofinansieringsfacilitet Progress til fordel for beskæftigelse og social integration (EUT L 87 af 7.4.2010, s. 1)

| — | Marguerite:






  — | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 680/2007 af 20. juni 2007 om generelle regler for Fællesskabets finansielle støtte inden for de transeuropæiske transport- og energinet (EUT L 162 af 22.6.2007, s. 1) |
| --- | --- | --- |

—

Marguerite:

—

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 680/2007 af 20. juni 2007 om generelle regler for Fællesskabets finansielle støtte inden for de transeuropæiske transport- og energinet (EUT L 162 af 22.6.2007, s. 1)

| — | Kommissionens afgørelse af 25. februar 2010 om Den Europæiske Unions deltagelse i Den Europæiske 2020-fond for Energi, Klimaændringer og Infrastruktur (Margueritefonden) |
| --- | --- |

—

Kommissionens afgørelse af 25. februar 2010 om Den Europæiske Unions deltagelse i Den Europæiske 2020-fond for Energi, Klimaændringer og Infrastruktur (Margueritefonden)

| — | Den Europæiske Energieffektivitetsfond (EEEF): Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1233/2010 af 15. december 2010 om ændring af forordning (EF) nr. 663/2009 om et program til støtte for den økonomiske genopretning i form af fællesskabsstøtte til projekter på energiområdet (EUT L 346 af 30.12.2010, s. 5) |
| --- | --- |

—

Den Europæiske Energieffektivitetsfond (EEEF): Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1233/2010 af 15. december 2010 om ændring af forordning (EF) nr. 663/2009 om et program til støtte for den økonomiske genopretning i form af fællesskabsstøtte til projekter på energiområdet (EUT L 346 af 30.12.2010, s. 5)

BILAG V

Markedssvigt, suboptimale investeringsforhold, additionalitet og udelukkede aktiviteter

A.   Markedssvigt, suboptimale investeringsforhold og additionalitet

I henhold til finansforordningens artikel 209 skal EU-garantien afhjælpe markedssvigt eller suboptimale investeringsforhold (artikel 209, stk. 2, litra a)) og opnå additionalitet ved at hindre erstatning af potentiel støtte og potentielle investeringer fra andre offentlige eller private kilder (artikel 209, stk. 2, litra b)).

For at overholde finansforordningens artikel 209, stk. 2, litra a) og b), skal de finansierings- og investeringstransaktioner, der er omfattet af EU-garantien, opfylde følgende betingelser, der er fastsat i nedenstående punkt 1 og 2:

1.   Markedssvigt og suboptimale investeringsforhold

For at afhjælpe markedssvigt eller suboptimale investeringsforhold som omhandlet i finansforordningens artikel 209, stk. 2, litra a), skal de investeringer, som finansierings- og investeringstransaktionerne tager sigte på, omfatte et af følgende elementer:

| a) | Have karakter af offentligt gode, som operatøren eller virksomheden ikke kan opnå tilstrækkelige økonomiske fordele til (f.eks. uddannelse og færdigheder, sundhed og tilgængelighed, sikkerhed og forsvar samt infrastruktur, der er til rådighed gratis eller med ubetydelige omkostninger). |
| --- | --- |

a)

Have karakter af offentligt gode, som operatøren eller virksomheden ikke kan opnå tilstrækkelige økonomiske fordele til (f.eks. uddannelse og færdigheder, sundhed og tilgængelighed, sikkerhed og forsvar samt infrastruktur, der er til rådighed gratis eller med ubetydelige omkostninger).

| b) | Eksterne virkninger, som operatøren eller selskabet ofte ikke kan internalisere, såsom investeringer i forskning og udvikling, energieffektivitet, klima- eller miljøbeskyttelse. |
| --- | --- |

b)

Eksterne virkninger, som operatøren eller selskabet ofte ikke kan internalisere, såsom investeringer i forskning og udvikling, energieffektivitet, klima- eller miljøbeskyttelse.

| c) | Informationsasymmetrier, navnlig i forbindelse med SMV'er og små midcapselskaber, herunder højere risikoniveauer i forhold til virksomheder i den tidlige udviklingsfase, virksomheder med hovedsagelig immaterielle aktiver eller utilstrækkelig sikkerhedsstillelse eller virksomheder, der fokuserer på aktiviteter med højere risiko. |
| --- | --- |

c)

Informationsasymmetrier, navnlig i forbindelse med SMV'er og små midcapselskaber, herunder højere risikoniveauer i forhold til virksomheder i den tidlige udviklingsfase, virksomheder med hovedsagelig immaterielle aktiver eller utilstrækkelig sikkerhedsstillelse eller virksomheder, der fokuserer på aktiviteter med højere risiko.

| d) | Grænseoverskridende infrastrukturprojekter og relaterede tjenesteydelser eller fonde, der investerer på tværs af grænserne med henblik på at håndtere opsplitningen i det indre marked og styrke koordineringen inden for det indre marked. |
| --- | --- |

d)

Grænseoverskridende infrastrukturprojekter og relaterede tjenesteydelser eller fonde, der investerer på tværs af grænserne med henblik på at håndtere opsplitningen i det indre marked og styrke koordineringen inden for det indre marked.

| e) | Eksponering for større risici i bestemte sektorer, lande eller regioner ud over et niveau, som private aktører er i stand til eller villige til at acceptere, herunder hvor investeringen ikke ville være blevet gennemført eller ikke ville være blevet gennemført i samme omfang på grund af dens nyskabende karakter eller på grund af den risiko, der knytter sig til innovation eller uprøvet teknologi. |
| --- | --- |

e)

Eksponering for større risici i bestemte sektorer, lande eller regioner ud over et niveau, som private aktører er i stand til eller villige til at acceptere, herunder hvor investeringen ikke ville være blevet gennemført eller ikke ville være blevet gennemført i samme omfang på grund af dens nyskabende karakter eller på grund af den risiko, der knytter sig til innovation eller uprøvet teknologi.

| f) | Ved støtte til finansierings- og investeringstransaktioner under politikområdet strategiske europæiske investeringer ville investeringen ikke være blevet gennemført eller ville ikke være blevet gennemført i samme omgang ved hjælp af markedsfinansiering fra enheder, der er etableret og aktive i Unionen, på grund af vanskeligheder ved at internalisere de fordele, der følger af den europæiske strategiske interesse. |
| --- | --- |

f)

Ved støtte til finansierings- og investeringstransaktioner under politikområdet strategiske europæiske investeringer ville investeringen ikke være blevet gennemført eller ville ikke være blevet gennemført i samme omgang ved hjælp af markedsfinansiering fra enheder, der er etableret og aktive i Unionen, på grund af vanskeligheder ved at internalisere de fordele, der følger af den europæiske strategiske interesse.

| g) | Nye eller komplekse markedssvigt eller suboptimale investeringsforhold, jf. artikel 8, stk. 1, litra a), nr. iii), i denne forordning. |
| --- | --- |

g)

Nye eller komplekse markedssvigt eller suboptimale investeringsforhold, jf. artikel 8, stk. 1, litra a), nr. iii), i denne forordning.

2.   Additionalitet

Finansierings- og investeringstransaktioner skal opfylde begge aspekter af additionalitet som omhandlet i finansforordningens artikel 209, stk. 2, litra b). Det betyder, at transaktionerne enten ikke ville være blevet gennemført eller ikke ville være blevet gennemført i samme omfang af andre offentlige eller private kilder uden støtte fra InvestEU-Fonden. I denne forordning forstås ved disse transaktioner finansierings- og investeringstransaktioner, der skal opfylde følgende to kriterier:

| (1) | For at blive betragtet som et supplement til de private kilder, der er omhandlet i finansforordningens artikel 209, stk. 2, litra b), skal InvestEU-Fonden støtte de finansierings- og investeringstransaktioner, der gennemføres af gennemførelsespartnerne, og som drejer sig om investeringer, som på grund af deres karakteristika (karakter af offentligt gode, eksterne virkninger, informationsasymmetrier, hensynet til den socioøkonomiske samhørighed eller andet) ikke er i stand til at give et tilstrækkeligt finansielt afkast på markedsniveau eller anses for at være for risikable (i forhold til de risikoniveauer, som de pågældende private enheder er villige til at acceptere). Sådanne finansierings- og investeringstransaktioner kan på grund af deres karakteristika derfor ikke få adgang til markedsfinansiering på rimelige vilkår, hvad angår prisfastsættelse, sikkerhedsstillelseskrav, finansieringstype, finansieringsvilkår eller andre betingelser, og ville ikke blive gennemført i Unionen eller slet ikke gennemført i samme omfang uden offentlig støtte. |
| --- | --- |

(1)

For at blive betragtet som et supplement til de private kilder, der er omhandlet i finansforordningens artikel 209, stk. 2, litra b), skal InvestEU-Fonden støtte de finansierings- og investeringstransaktioner, der gennemføres af gennemførelsespartnerne, og som drejer sig om investeringer, som på grund af deres karakteristika (karakter af offentligt gode, eksterne virkninger, informationsasymmetrier, hensynet til den socioøkonomiske samhørighed eller andet) ikke er i stand til at give et tilstrækkeligt finansielt afkast på markedsniveau eller anses for at være for risikable (i forhold til de risikoniveauer, som de pågældende private enheder er villige til at acceptere). Sådanne finansierings- og investeringstransaktioner kan på grund af deres karakteristika derfor ikke få adgang til markedsfinansiering på rimelige vilkår, hvad angår prisfastsættelse, sikkerhedsstillelseskrav, finansieringstype, finansieringsvilkår eller andre betingelser, og ville ikke blive gennemført i Unionen eller slet ikke gennemført i samme omfang uden offentlig støtte.

| (2) | For at blive betragtet som et supplement til eksisterende støtte fra andre offentlige kilder, jf. finansforordningens artikel 209, stk. 2, litra b), støtter InvestEU-Fonden kun finansierings- og investeringstransaktioner, der opfylder følgende betingelser:






  a) | finansierings- eller investeringstransaktionerne ville ikke være blevet gennemført eller ville ikke være blevet gennemført i samme omfang af gennemførelsespartneren uden støtte fra InvestEU-Fonden, og |
| --- | --- | --- |

(2)

For at blive betragtet som et supplement til eksisterende støtte fra andre offentlige kilder, jf. finansforordningens artikel 209, stk. 2, litra b), støtter InvestEU-Fonden kun finansierings- og investeringstransaktioner, der opfylder følgende betingelser:

a)

finansierings- eller investeringstransaktionerne ville ikke være blevet gennemført eller ville ikke være blevet gennemført i samme omfang af gennemførelsespartneren uden støtte fra InvestEU-Fonden, og

| b) | finansierings- og investeringstransaktionen ville ikke være blevet gennemført eller ville ikke være blevet gennemført i samme omfang i Unionen under andre eksisterende instrumenter, f.eks. finansielle instrumenter under delt forvaltning, der opererer på regionalt eller nationalt plan, selv om den komplementære anvendelse af InvestEU og andre offentlige midler skal være mulig, navnlig hvor der kan opnås EU-merværdi, og hvor brugen af offentlige midler til at nå politiske mål på en effektiv måde kan optimeres. |
| --- | --- |

b)

finansierings- og investeringstransaktionen ville ikke være blevet gennemført eller ville ikke være blevet gennemført i samme omfang i Unionen under andre eksisterende instrumenter, f.eks. finansielle instrumenter under delt forvaltning, der opererer på regionalt eller nationalt plan, selv om den komplementære anvendelse af InvestEU og andre offentlige midler skal være mulig, navnlig hvor der kan opnås EU-merværdi, og hvor brugen af offentlige midler til at nå politiske mål på en effektiv måde kan optimeres.

| (3) | Finansierings- og investeringstransaktioner under politikområdet strategiske europæiske investeringer kan også betragtes som supplerende, hvis disse transaktioner ikke ville være blevet gennemført eller ikke ville være blevet gennemført i samme omfang af andre private eller offentlige enheder, som er etableret og aktive i Unionen, uden støtten fra InvestEU-Fonden. |
| --- | --- |

(3)

Finansierings- og investeringstransaktioner under politikområdet strategiske europæiske investeringer kan også betragtes som supplerende, hvis disse transaktioner ikke ville være blevet gennemført eller ikke ville være blevet gennemført i samme omfang af andre private eller offentlige enheder, som er etableret og aktive i Unionen, uden støtten fra InvestEU-Fonden.

For at påvise, at de finansierings- og investeringstransaktioner, der omfattes af EU-garantien, supplerer det eksisterende marked og anden offentlig støtte, skal gennemførelsespartnerne fremlægge oplysninger, der dokumenterer mindst et af følgende forhold:

| a) | Støtten ydes gennem efterstillede positioner i forhold til andre offentlige eller private långivere eller inden for finansieringsstrukturen. |
| --- | --- |

a)

Støtten ydes gennem efterstillede positioner i forhold til andre offentlige eller private långivere eller inden for finansieringsstrukturen.

| b) | Støtten ydes ved hjælp af egenkapital og kvasiegenkapital eller ved hjælp af gæld med lang løbetid, prisfastsættelse, krav om sikkerhedsstillelse eller andre betingelser, der ikke er tilstrækkeligt tilgængelige på markedet eller fra andre offentlige kilder. |
| --- | --- |

b)

Støtten ydes ved hjælp af egenkapital og kvasiegenkapital eller ved hjælp af gæld med lang løbetid, prisfastsættelse, krav om sikkerhedsstillelse eller andre betingelser, der ikke er tilstrækkeligt tilgængelige på markedet eller fra andre offentlige kilder.

| c) | Der er tale om støtte til transaktioner, der bærer en højere risikoprofil end den risiko, der generelt accepteres i forbindelse med gennemførelsespartnerens egne standardaktiviteter, eller støtte til gennemførelsespartnere under overskridelse af egen kapacitet til at støtte sådanne transaktioner. |
| --- | --- |

c)

Der er tale om støtte til transaktioner, der bærer en højere risikoprofil end den risiko, der generelt accepteres i forbindelse med gennemførelsespartnerens egne standardaktiviteter, eller støtte til gennemførelsespartnere under overskridelse af egen kapacitet til at støtte sådanne transaktioner.

| d) | Deltagelse i risikodelingsmekanismer, der er rettet mod politikområder, og som udsætter gennemførelsespartneren for højere risikoniveauer end de niveauer, der generelt accepteres af gennemførelsespartneren, eller som private finansielle aktører er i stand til eller villige til at acceptere. |
| --- | --- |

d)

Deltagelse i risikodelingsmekanismer, der er rettet mod politikområder, og som udsætter gennemførelsespartneren for højere risikoniveauer end de niveauer, der generelt accepteres af gennemførelsespartneren, eller som private finansielle aktører er i stand til eller villige til at acceptere.

| e) | Støtten katalyserer/tiltrækker yderligere privat eller offentlig finansiering og supplerer andre private og kommercielle kilder, navnlig fra investorklasser eller institutionelle investorer, der traditionelt ikke ønsker at påtage sig risici, som et resultat af signalvirkningen af den støtte, der ydes under InvestEU-Fonden. |
| --- | --- |

e)

Støtten katalyserer/tiltrækker yderligere privat eller offentlig finansiering og supplerer andre private og kommercielle kilder, navnlig fra investorklasser eller institutionelle investorer, der traditionelt ikke ønsker at påtage sig risici, som et resultat af signalvirkningen af den støtte, der ydes under InvestEU-Fonden.

| f) | Støtten ydes gennem finansielle produkter, som ikke er til rådighed eller ikke udbydes i tilstrækkeligt omfang i de pågældende lande eller regioner på grund af manglende, underudviklede eller ufuldstændige markeder. |
| --- | --- |

f)

Støtten ydes gennem finansielle produkter, som ikke er til rådighed eller ikke udbydes i tilstrækkeligt omfang i de pågældende lande eller regioner på grund af manglende, underudviklede eller ufuldstændige markeder.

For så vidt angår formidlede finansierings- og investeringstransaktioner, navnlig SMV-støtte, kontrolleres additionaliteten ved mellemleddet i stedet for hos den endelige modtager. Der er tale om additionalitet, når InvestEU-Fonden støtter en finansiel formidler i forbindelse med oprettelsen af en ny portefølje med et højere risikoniveau eller ved at øge omfanget af aktiviteter, der allerede er forbundet med høj risiko i forhold til det risikoniveau, som private og offentlige finansielle aktører i øjeblikket er i stand til eller villige til at acceptere i de pågældende lande eller regioner.

EU-garantien ydes ikke til refinansieringstransaktioner (som f.eks. erstatning af eksisterende låneaftaler eller andre former for finansiel støtte til projekter, der allerede er delvist eller fuldt ud realiserede), undtagen under særlige ekstraordinære og velbegrundede omstændigheder, hvor det kan påvises, at transaktionen under EU-garantien vil gøre det muligt at gennemføre en ny investering i et område, der kan være genstand for finansierings- og investeringstransaktioner efter bilag II, for et beløb i tillæg til det almindelige aktivitetsomfang hos gennemførelsespartneren eller den finansielle formidler, der mindst svarer til omfanget af den transaktion, der opfylder de kriterier for støtteberettigelse, der er fastsat i denne forordning. Sådanne refinansieringstransaktioner skal opfylde betingelserne i dette bilags afsnit A vedrørende markedssvigt, suboptimale investeringsforhold og additionalitet.

B.   Aktiviteter, der ikke er omfattet

InvestEU-Fonden yder ikke støtte til følgende:

| (1) | Aktiviteter, der begrænser individuelle rettigheder og friheder eller krænker menneskerettighederne. |
| --- | --- |

(1)

Aktiviteter, der begrænser individuelle rettigheder og friheder eller krænker menneskerettighederne.

| (2) | Aktiviteter, anvendelse, udvikling eller fremstilling af produkter og teknologier inden for forsvarsområdet, som er forbudte i henhold til gældende folkeret. |
| --- | --- |

(2)

Aktiviteter, anvendelse, udvikling eller fremstilling af produkter og teknologier inden for forsvarsområdet, som er forbudte i henhold til gældende folkeret.

| (3) | Tobaksrelaterede produkter og aktiviteter (produktion, distribution, forarbejdning og handel). |
| --- | --- |

(3)

Tobaksrelaterede produkter og aktiviteter (produktion, distribution, forarbejdning og handel).

| (4) | Aktiviteter, der er ikke må modtage finansiering i henhold til artikel [X] i [Horisont Europa]-forordningen (30): forskning i kloning af mennesker til reproduktive formål; aktiviteter, der har til formål at ændre menneskers arvemasse på en måde, der gør ændringerne arvelige; samt aktiviteter med henblik på at skabe menneskelige embryoner udelukkende med henblik på forskning eller med henblik på udtagning af stamceller, herunder ved kerneoverførsel mellem kropsceller. |
| --- | --- |

(4)

Aktiviteter, der er ikke må modtage finansiering i henhold til artikel [X] i [Horisont Europa]-forordningen (30): forskning i kloning af mennesker til reproduktive formål; aktiviteter, der har til formål at ændre menneskers arvemasse på en måde, der gør ændringerne arvelige; samt aktiviteter med henblik på at skabe menneskelige embryoner udelukkende med henblik på forskning eller med henblik på udtagning af stamceller, herunder ved kerneoverførsel mellem kropsceller.

| (5) | Hasardspil (aktiviteter i forbindelse med produktion, etablering, distribution, forarbejdning, handel eller software). |
| --- | --- |

(5)

Hasardspil (aktiviteter i forbindelse med produktion, etablering, distribution, forarbejdning, handel eller software).

| (6) | Sexhandel og tilhørende infrastruktur, tjenester og medier. |
| --- | --- |

(6)

Sexhandel og tilhørende infrastruktur, tjenester og medier.

| (7) | Aktiviteter, der involverer levende dyr til forsøg og videnskabelige formål, for så vidt som det ikke er muligt at sikre overholdelsen af den europæiske konvention om beskyttelse af hvirveldyr, der anvendes til forsøg og andre videnskabelige formål (31). |
| --- | --- |

(7)

Aktiviteter, der involverer levende dyr til forsøg og videnskabelige formål, for så vidt som det ikke er muligt at sikre overholdelsen af den europæiske konvention om beskyttelse af hvirveldyr, der anvendes til forsøg og andre videnskabelige formål (31).

| (8) | Udvikling af fast ejendom, f.eks. en aktivitet, der alene har til formål at renovere og omleje eller videresælge eksisterende bygninger og opføre nye projekter; aktiviteter i ejendomssektoren, som vedrører de specifikke målsætninger for InvestEU-programmet, jf. artikel 3, stk. 2, i denne forordning, og de støtteberettigede områder for finansierings- og investeringstransaktioner i henhold til bilag II såsom investeringer i projekter vedrørende energieffektivitet eller socialt boligbyggeri, er dog støtteberettigede. |
| --- | --- |

(8)

Udvikling af fast ejendom, f.eks. en aktivitet, der alene har til formål at renovere og omleje eller videresælge eksisterende bygninger og opføre nye projekter; aktiviteter i ejendomssektoren, som vedrører de specifikke målsætninger for InvestEU-programmet, jf. artikel 3, stk. 2, i denne forordning, og de støtteberettigede områder for finansierings- og investeringstransaktioner i henhold til bilag II såsom investeringer i projekter vedrørende energieffektivitet eller socialt boligbyggeri, er dog støtteberettigede.

| (9) | Finansielle aktiviteter som f.eks. køb eller handel med finansielle instrumenter. Især skal interventioner, der tager sigte på buy-out med henblik på selskabstømning, eller en erstatningskapital, der er beregnet til selskabstømning, udelukkes. |
| --- | --- |

(9)

Finansielle aktiviteter som f.eks. køb eller handel med finansielle instrumenter. Især skal interventioner, der tager sigte på buy-out med henblik på selskabstømning, eller en erstatningskapital, der er beregnet til selskabstømning, udelukkes.

| (10) | Aktiviteter, der er forbudt ved gældende national lovgivning. |
| --- | --- |

(10)

Aktiviteter, der er forbudt ved gældende national lovgivning.

| (11) | Dekommissionering, drift, tilpasning eller opførelse af atomkraftværker. |
| --- | --- |

(11)

Dekommissionering, drift, tilpasning eller opførelse af atomkraftværker.

| (12) | Investeringer i forbindelse med minedrift eller med udvinding, forarbejdning, distribution, lagring eller forbrænding af faste fossile brændstoffer og olie samt investeringer i forbindelse med udvinding af gas. Denne udelukkelse gælder ikke for:






  a) | projekter, hvor der ikke findes nogen bæredygtig alternativ teknologi |
| --- | --- | --- |

(12)

Investeringer i forbindelse med minedrift eller med udvinding, forarbejdning, distribution, lagring eller forbrænding af faste fossile brændstoffer og olie samt investeringer i forbindelse med udvinding af gas. Denne udelukkelse gælder ikke for:

a)

projekter, hvor der ikke findes nogen bæredygtig alternativ teknologi

| b) | projekter i forbindelse med forebyggelse og bekæmpelse af forurening |
| --- | --- |

b)

projekter i forbindelse med forebyggelse og bekæmpelse af forurening

| c) | projekter med anlæg til opsamling og lagring af CO2 eller opsamling og udnyttelse af CO2; industri- eller forskningsprojekter, der fører til betydelige reduktioner af drivhusgasemissioner i forhold til de gældende benchmarks for EU-emissionshandelsordningen. |
| --- | --- |

c)

projekter med anlæg til opsamling og lagring af CO2 eller opsamling og udnyttelse af CO2; industri- eller forskningsprojekter, der fører til betydelige reduktioner af drivhusgasemissioner i forhold til de gældende benchmarks for EU-emissionshandelsordningen.

| (13) | Investeringer i faciliteter til bortskaffelse af affald i deponeringsanlæg. Denne udelukkelse gælder ikke for investeringer i:






  a) | deponeringsanlæg på stedet, der er et supplerende element i et industri- eller mineinvesteringsprojekt, og hvor det er påvist, at deponering er den eneste holdbare løsning til behandling af industri- eller mineaffald fra den pågældende aktivitet |
| --- | --- | --- |

(13)

Investeringer i faciliteter til bortskaffelse af affald i deponeringsanlæg. Denne udelukkelse gælder ikke for investeringer i:

a)

deponeringsanlæg på stedet, der er et supplerende element i et industri- eller mineinvesteringsprojekt, og hvor det er påvist, at deponering er den eneste holdbare løsning til behandling af industri- eller mineaffald fra den pågældende aktivitet

| b) | eksisterende faciliteter til deponering af affald for at sikre udnyttelsen af gas fra deponeringsanlæg og fremme landfill mining og oparbejdning af mineaffald. |
| --- | --- |

b)

eksisterende faciliteter til deponering af affald for at sikre udnyttelsen af gas fra deponeringsanlæg og fremme landfill mining og oparbejdning af mineaffald.

| (14) | Investeringer i anlæg til mekanisk-biologisk behandling. Denne undtagelse gælder ikke for investeringer, der har til formål at modernisere eksisterende mekanisk-biologiske rensningsanlæg med henblik på energiudnyttelse eller genanvendelse af sorteret affald, såsom kompostering og anaerob nedbrydning. |
| --- | --- |

(14)

Investeringer i anlæg til mekanisk-biologisk behandling. Denne undtagelse gælder ikke for investeringer, der har til formål at modernisere eksisterende mekanisk-biologiske rensningsanlæg med henblik på energiudnyttelse eller genanvendelse af sorteret affald, såsom kompostering og anaerob nedbrydning.

| (15) | Investeringer i forbrændingsanlæg til behandling af affald. Denne udelukkelse gælder ikke for investeringer i:






  a) | anlæg, der udelukkende er beregnet til behandling af ikke-genanvendeligt farligt affald |
| --- | --- | --- |

(15)

Investeringer i forbrændingsanlæg til behandling af affald. Denne udelukkelse gælder ikke for investeringer i:

a)

anlæg, der udelukkende er beregnet til behandling af ikke-genanvendeligt farligt affald

| b) | eksisterende anlæg, hvor investeringen tager sigte på at øge energieffektiviteten, registrere udstødningsgasser til oplagring eller anvende eller nyttiggøre materialer fra forbrændingsaske, forudsat at sådanne investeringer ikke resulterer i en forøgelse af anlæggets kapacitet til affaldsbehandling. |
| --- | --- |

b)

eksisterende anlæg, hvor investeringen tager sigte på at øge energieffektiviteten, registrere udstødningsgasser til oplagring eller anvende eller nyttiggøre materialer fra forbrændingsaske, forudsat at sådanne investeringer ikke resulterer i en forøgelse af anlæggets kapacitet til affaldsbehandling.

Gennemførelsespartnerne forbliver ansvarlige for at sikre, at finansierings- og investeringstransaktionerne ved undertegnelsen er i overensstemmelse med udelukkelseskriterierne i dette bilag, samt for at overvåge denne overholdelse under gennemførelsen af projektet og for om nødvendigt at træffe passende afbødende foranstaltninger.

---

(1)  Sagen blev henvist til fornyet behandling i de kompetente udvalg med henblik på interinstitutionelle forhandlinger, jf. forretningsordenens artikel 59, stk. 4, fjerde afsnit (A9-0203/2020).

1

(*1)  Ændring: Ny eller ændret tekst er markeret med fede typer og kursiv; udgået tekst er markeret med symbolet ▌.

*1

(2)  EUT C [...] af [...], s. [...].

2

(3)  EUT C [...] af [...], s. [...].

3

(4)  
  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1295/2013 af 11. december 2013 om oprettelse af programmet Et Kreativt Europa (2014-2020) og om ophævelse af afgørelse nr. 1718/2006/EF, nr. 1855/2006/EF og nr. 1041/2009/EF (EUT L 347 af 20.12.2013, s. 221).

4

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1295/2013 af 11. december 2013 om oprettelse af programmet Et Kreativt Europa (2014-2020) og om ophævelse af afgørelse nr. 1718/2006/EF, nr. 1855/2006/EF og nr. 1041/2009/EF (EUT L 347 af 20.12.2013, s. 221).

(5)  EUT L 282 af 19.10.2016, s. 4.

5

(6)  COM(2018)0353.

6

(7)  EFT L 309 af 13.12.1993, s. 3.

7

(8)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2016/2284 af 14. december 2016 om nedbringelse af nationale emissioner af visse luftforurenende stoffer, om ændring af direktiv 2003/35/EF og om ophævelse af direktiv 2001/81/EF (EUT L 344 af 17.12.2016, s. 1).

8

(9)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/2001 af 11. december 2018 om fremme af anvendelsen af energi fra vedvarende energikilder (EUT L 328 af 21.12.2018, s. 82).

9

(10)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1999 af 11. december 2018 om forvaltning af energiunionen og klimaindsatsen, om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 663/2009 og (EF) nr. 715/2009, Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 94/22/EF, 98/70/EF, 2009/31/EF, 2009/73/EF, 2010/31/EU, 2012/27/EU og 2013/30/EU, Rådets direktiv 2009/119/EF og (EU) 2015/652 og om ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 525/2013 (EUT L 328 af 21.12.2018, s. 1).

10

(11)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2018/1046 af 18. juli 2018 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget, om ændring af forordning (EU) nr. 1296/2013, (EU) nr. 1301/2013, (EU) nr. 1303/2013, (EU) nr. 1304/2013, (EU) nr. 1309/2013, (EU) nr. 1316/2013, (EU) nr. 223/2014, (EU) nr. 283/2014 og afgørelse nr. 541/2014/EU og om ophævelse af forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 (EUT L 193 af 30.7.2018, s. 1).

11

(12)  COM(2018)0323 final.

12

(13)  Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1).

13

(14)  Rådets forordning (EF) nr. 1467/97 af 7. juli 1997 om fremskyndelse og afklaring af gennemførelsen af proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud (EFT L 209 af 2.8.1997, s. 6).

14

(15)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2015/1017 af 25. juni 2015 om Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer, Det Europæiske Centrum for Investeringsrådgivning og Den Europæiske Portal for Investeringsprojekter og om ændring af forordning (EU) nr. 1291/2013 og (EU) nr. 1316/2013 — Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer (EUT L 169 af 1.7.2015, s. 1).

15

(16)  EUT L 123 af 12.5.2016, s. 1.

16

(17)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 883/2013 af 11. september 2013 om undersøgelser, der foretages af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) og om ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1073/1999 og Rådets forordning (Euratom) nr. 1074/1999 (EUT L 248 af 18.9.2013, s. 1).

17

(18)  Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 2988/95 af 18. december 1995 om beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser (EFT L 312 af 23.12.1995, s. 1).

18

(19)  Rådets Forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 af 11. november 1996 om Kommissionens kontrol og inspektion på stedet med henblik på beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser mod svig og andre uregelmæssigheder (EFT L 292 af 15.11.1996, s. 2).

19

(20)  Rådets forordning (EU) 2017/1939 af 12. oktober 2017 om gennemførelse af et forstærket samarbejde om oprettelse af Den Europæiske Anklagemyndighed (»EPPO«) (EUT L 283 af 31.10.2017, s. 1).

20

(21)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2017/1371 af 5. juli 2017 om strafferetlig bekæmpelse af svig rettet mod Den Europæiske Unions finansielle interesser (EUT L 198 af 28.7.2017, s. 29).

21

(22)  SEC(2018)0310, SWD(2018)0337.

22

(23)  COM(2020)0022 final.

23

(24)  Kommissionens henstilling 2003/361/EF af 6. maj 2003 om definitionen af mikrovirksomheder, små og mellemstore virksomheder (EUT L 124 af 20.5.2003, s. 36).

24

(25)  ...

25

(26)  ...

26

(27)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/2001 af 11. december 2018 om fremme af anvendelsen af energi fra vedvarende energikilder (EUT L 328 af 21.12.2018, s. 82).

27

(28)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1315/2013 af 11. december 2013 om Unionens retningslinjer for udvikling af det transeuropæiske transportnet og om ophævelse af afgørelse nr. 661/2010/EU (EUT L 348 af 20.12.2013, s. 1).

28

(29)  Økonomisk overkommelige sociale boliger skal forstås som værende rettet mod mindrebemidlede eller vanskeligt stillede samfundsgrupper, som af økonomiske grunde lever under meget dårlige boligforhold eller ikke er i stand til at skaffe sig en bolig på markedsvilkår.

29

(30)  Artikel 14 i forslaget til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af Horisont Europa — rammeprogrammet for forskning og innovation og om reglerne for deltagelse og formidling (2018/0224(COD)).

30

(31)  EUT L 222 af 24.8.1999, s. 31.

31

---