# Euroopa Liidu C 439/2021

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 439 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 64. aastakäik29. oktoober 2021 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 439

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

64. aastakäik29. oktoober 2021

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | IV   Teave |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2021/C 439/01 | Euro vahetuskurss — 28. oktoober 2021 | 1 |
| 2021/C 439/02 | Nõukogu määruse (EÜ) nr 116/2009 I lisas eurodes väljendatud väärtuslävedele vastavate omavääringu väärtuste avaldamine | 2 |
| | Kontrollikoda |
| 2021/C 439/03 | Aastaaruanne ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta | 3 |
| 2021/C 439/04 | Eriaruanne nr 24/2021 — Tulemuspõhine rahastamine ühtekuuluvuspoliitikas: eesmärgid on asjakohased, kuid perioodil 2014–2020 jäid püsima mitmed puudused | 4 |
| | Euroopa Prokuratuur |
| 2021/C 439/05 | Euroopa Prokuratuuri kolleegiumi otsus, 11. August 2021, Euroopa Prokuratuuri kodukorra ja alalisi kodasid käsitleva otsuse muutmise ning täiendamise kohta | 5 |

Sisukord

Lehekülg

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2021/C 439/01

Euro vahetuskurss — 28. oktoober 2021

1

2021/C 439/02

Nõukogu määruse (EÜ) nr 116/2009 I lisas eurodes väljendatud väärtuslävedele vastavate omavääringu väärtuste avaldamine

2

Kontrollikoda

2021/C 439/03

Aastaaruanne ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta

3

2021/C 439/04

Eriaruanne nr 24/2021 — Tulemuspõhine rahastamine ühtekuuluvuspoliitikas: eesmärgid on asjakohased, kuid perioodil 2014–2020 jäid püsima mitmed puudused

4

Euroopa Prokuratuur

2021/C 439/05

Euroopa Prokuratuuri kolleegiumi otsus, 11. August 2021, Euroopa Prokuratuuri kodukorra ja alalisi kodasid käsitleva otsuse muutmise ning täiendamise kohta

5

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2021/C 439/06 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.10495 – WP/AP/T-Mobile Netherlands) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 9 |
| 2021/C 439/07 | Teatis koondumise kohta (Juhtum M.10407 – AIP / ALVANCE DUNKERQUE TARGET BUSINESS) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 11 |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2021/C 439/08 | Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3 | 13 |
| 2021/C 439/09 | Tootespetsifikaadi olulise muudatuse heakskiitmise taotluse avaldamine vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punktile a | 19 |

V   Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2021/C 439/06

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.10495 – WP/AP/T-Mobile Netherlands) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

9

2021/C 439/07

Teatis koondumise kohta (Juhtum M.10407 – AIP / ALVANCE DUNKERQUE TARGET BUSINESS) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

11

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2021/C 439/08

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

13

2021/C 439/09

Tootespetsifikaadi olulise muudatuse heakskiitmise taotluse avaldamine vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punktile a

19

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 29.10.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 439/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 439/1

---

Euro vahetuskurss (1)

28. oktoober 2021

(2021/C 439/01)

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,1593 |
| JPY | Jaapani jeen | 131,70 |
| DKK | Taani kroon | 7,4391 |
| GBP | Inglise nael | 0,84373 |
| SEK | Rootsi kroon | 9,9690 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,0656 |
| ISK | Islandi kroon | 149,60 |
| NOK | Norra kroon | 9,7468 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 25,709 |
| HUF | Ungari forint | 363,33 |
| PLN | Poola zlott | 4,6192 |
| RON | Rumeenia leu | 4,9495 |
| TRY | Türgi liir | 11,1435 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,5411 |
| CAD | Kanada dollar | 1,4325 |
| HKD | Hongkongi dollar | 9,0167 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,6146 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,5623 |
| KRW | Korea vonn | 1 357,69 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 17,5553 |
| CNY | Hiina jüaan | 7,4169 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,5155 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 16 468,73 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,8111 |
| PHP | Filipiini peeso | 58,717 |
| RUB | Vene rubla | 81,6042 |
| THB | Tai baat | 38,547 |
| BRL | Brasiilia reaal | 6,4798 |
| MXN | Mehhiko peeso | 23,5842 |
| INR | India ruupia | 86,8032 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,1593

JPY

Jaapani jeen

131,70

DKK

Taani kroon

7,4391

GBP

Inglise nael

0,84373

SEK

Rootsi kroon

9,9690

CHF

Šveitsi frank

1,0656

ISK

Islandi kroon

149,60

NOK

Norra kroon

9,7468

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

25,709

HUF

Ungari forint

363,33

PLN

Poola zlott

4,6192

RON

Rumeenia leu

4,9495

TRY

Türgi liir

11,1435

AUD

Austraalia dollar

1,5411

CAD

Kanada dollar

1,4325

HKD

Hongkongi dollar

9,0167

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,6146

SGD

Singapuri dollar

1,5623

KRW

Korea vonn

1 357,69

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

17,5553

CNY

Hiina jüaan

7,4169

HRK

Horvaatia kuna

7,5155

IDR

Indoneesia ruupia

16 468,73

MYR

Malaisia ringit

4,8111

PHP

Filipiini peeso

58,717

RUB

Vene rubla

81,6042

THB

Tai baat

38,547

BRL

Brasiilia reaal

6,4798

MXN

Mehhiko peeso

23,5842

INR

India ruupia

86,8032

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

| 29.10.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 439/2 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 439/2

---

Nõukogu määruse (EÜ) nr 116/2009 I lisas eurodes väljendatud väärtuslävedele vastavate omavääringu väärtuste avaldamine

(2021/C 439/02)

Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 116/2009 (1) I lisa B osa nõuetele tuleks teatavate kultuuriväärtuste kategooriate suhtes kohaldatavad väärtusläved ümber arvestada nende liikmesriikide omavääringusse, kes ei ole eurot kasutusele võtnud, ning need Euroopa Liidu Teatajas avaldada.

Järgmised omavääringu väärtused arvutati iga asjaomase omavääringu eurodes väljendatud keskmise päevakursi alusel 2021. aasta augustikuu viimase päevaga lõppenud 24 kuu jooksul. Need läbivaadatud väärtused kehtivad alates 31. detsembrist 2021.

| EUR | 1 | 15 000 | 30 000 | 50 000 | 150 000 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BGN Bulgaaria leev | 1,9558 | 29 337 | 58 674 | 97 790 | 293 370 |
| CZK Tšehhi kroon | 26,0958 | 391 438 | 782 875 | 1 304 792 | 3 914 376 |
| DKK Taani kroon | 7,4509 | 111 764 | 223 528 | 372 547 | 1 117 641 |
| GBP Inglise nael | 0,8778 | 13 167 | 26 333 | 43 889 | 131 666 |
| HRK Horvaatia kuna | 7,5200 | 112 799 | 225 599 | 375 998 | 1 127 994 |
| HUF Ungari forint | 349,9789 | 5 249 684 | 10 499 368 | 17 498 947 | 52 496 842 |
| PLN Poola zlott | 4,4536 | 66 804 | 133 607 | 222 679 | 668 037 |
| RON Rumeenia leu | 4,8482 | 72 723 | 145 446 | 242 410 | 727 230 |
| SEK Rootsi kroon | 10,4034 | 156 051 | 312 102 | 520 170 | 1 560 510 |

EUR

1

15 000

30 000

50 000

150 000

BGN Bulgaaria leev

1,9558

29 337

58 674

97 790

293 370

CZK Tšehhi kroon

26,0958

391 438

782 875

1 304 792

3 914 376

DKK Taani kroon

7,4509

111 764

223 528

372 547

1 117 641

GBP Inglise nael

0,8778

13 167

26 333

43 889

131 666

HRK Horvaatia kuna

7,5200

112 799

225 599

375 998

1 127 994

HUF Ungari forint

349,9789

5 249 684

10 499 368

17 498 947

52 496 842

PLN Poola zlott

4,4536

66 804

133 607

222 679

668 037

RON Rumeenia leu

4,8482

72 723

145 446

242 410

727 230

SEK Rootsi kroon

10,4034

156 051

312 102

520 170

1 560 510

---

(1)  EÜT L 39, 10.2.2009, lk 1.

---

Kontrollikoda

| 29.10.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 439/3 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 439/3

---

Aastaaruanne ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta

(2021/C 439/03)

Euroopa Kontrollikoda avaldab oma aastaaruande ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta koos asutuste vastustega 29. oktoobril 2021.

Aruannevon lugemiseks ja allalaadimiseks kättesaadavad alates 29. oktoobrist 2021 kl 09.00-st Euroopa Kontrollikoja veebisaidil

https://www.eca.europa.eu/et/Pages/DocItem.aspx?did=59697

---

| 29.10.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 439/4 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 439/4

---

Eriaruanne nr 24/2021

Tulemuspõhine rahastamine ühtekuuluvuspoliitikas: eesmärgid on asjakohased, kuid perioodil 2014–2020 jäid püsima mitmed puudused

(2021/C 439/04)

Euroopa Kontrollikoda annab teada, et äsja avaldati eriaruanne nr 24/2021: „Tulemuspõhine rahastamine ühtekuuluvuspoliitikas: eesmärgid on asjakohased, kuid perioodil 2014–2020 jäid püsima mitmed puudused“.

Aruanne on lugemiseks ja allalaadimiseks kättesaadav Euroopa Kontrollikoja veebisaidil http://eca.europa.eu

---

Euroopa Prokuratuur

| 29.10.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 439/5 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 439/5

---

EUROOPA PROKURATUURI KOLLEEGIUMI OTSUS,

11. August 2021,

Euroopa Prokuratuuri kodukorra ja alalisi kodasid käsitleva otsuse muutmise ning täiendamise kohta

(2021/C 439/05)

Euroopa Prokuratuuri kolleegium,

võttes arvesse nõukogu 12. oktoobri 2017. aasta määrust (EL) 2017/1939, millega rakendatakse tõhustatud koostööd Euroopa Prokuratuuri asutamisel (edaspidi „Euroopa Prokuratuuri määrus“), eriti selle artiklit 21,

võttes arvesse Euroopa peaprokuröri koostatud ettepanekut,

ning arvestades järgmist:

| 1. | Kolleegium pidas oma 9. juuni 2021. aasta erakorralisel istungil vajalikuks kehtestada konkreetsed eeskirjad määruse artikli 28 lõikes 4 mainitud erandjuhtude jaoks, |
| --- | --- |

1.

Kolleegium pidas oma 9. juuni 2021. aasta erakorralisel istungil vajalikuks kehtestada konkreetsed eeskirjad määruse artikli 28 lõikes 4 mainitud erandjuhtude jaoks,

| 2. | Kolleegiumi töörühm laiendas Euroopa peaprokuröri palvel uusi eeskirju määruse artikli 28 lõike 4 rakendamiseks ning esitas need Euroopa peaprokurörile eesmärgiga teha ettepanek kolleegiumi otsuse tegemiseks kodukorra sätete muutmise ja täiendamise kohta, |
| --- | --- |

2.

Kolleegiumi töörühm laiendas Euroopa peaprokuröri palvel uusi eeskirju määruse artikli 28 lõike 4 rakendamiseks ning esitas need Euroopa peaprokurörile eesmärgiga teha ettepanek kolleegiumi otsuse tegemiseks kodukorra sätete muutmise ja täiendamise kohta,

| 3. | Kodukorra muudatustega muudetakse vähesel määral Euroopa Prokuratuuri kolleegiumi 25. novembri 2020. aasta otsust 015/2020 alaliste kodade kohta, |
| --- | --- |

3.

Kodukorra muudatustega muudetakse vähesel määral Euroopa Prokuratuuri kolleegiumi 25. novembri 2020. aasta otsust 015/2020 alaliste kodade kohta,

| 4. | Euroopa peaprokurör esitas kolleegiumile 12. juulil 2021 põhjendatud parandusettepaneku kooskõlas kodukorra artikliga 70, |
| --- | --- |

4.

Euroopa peaprokurör esitas kolleegiumile 12. juulil 2021 põhjendatud parandusettepaneku kooskõlas kodukorra artikliga 70,

| 5. | Kolleegium vaatas Euroopa peaprokuröri koostatud ettepaneku läbi oma 11. augusti 2021. aasta istungil, |
| --- | --- |

5.

Kolleegium vaatas Euroopa peaprokuröri koostatud ettepaneku läbi oma 11. augusti 2021. aasta istungil,

on vastu võtnud järgmise otsuse:

Artikkel 1

Kodukorra muudatused ja täiendused

Euroopa Prokuratuuri kolleegiumi 12. oktoobri 2020. aasta otsust 003/2020 Euroopa Prokuratuuri kodukorra kohta muudetakse ja täiendatakse järgnevalt:

| I. | Artikli 19 lõiget 1 muudetakse ja täiendatakse järgmiselt:

  „1.   Otsusega alaliste kodade kohta kehtestatakse kriminaalasjade alaliste kodade vahel jaotamise süsteem. Süsteem põhineb kriminaalasjade juhuslikul, automaatsel ning vahelduval jaotamisel alalistele kodadele, mille alaliste liikmete hulka ei kuulu järelevalvet teostav Euroopa prokurör, vastavalt iga uue kriminaalasja registreerimise järjekorrale ning tagab töökoormuse ühtlase jaotumise alaliste kodade vahel. Kriminaalasi määratakse kohe pärast registreerimist juhuvaliku põhimõttel alalisele kojale, mille alaliste liikmete sekka ei kuulu järelevalvet teostav Euroopa prokurör. Evokatsiooniks määratakse kriminaalasi juhuslikkuse alusel sellisele alalisele kojale, mille istung toimub kolme kuni viie päeva jooksul pärast kriminaalasja registreerimist.“ |
| --- | --- |

I.

Artikli 19 lõiget 1 muudetakse ja täiendatakse järgmiselt:

„1.   Otsusega alaliste kodade kohta kehtestatakse kriminaalasjade alaliste kodade vahel jaotamise süsteem. Süsteem põhineb kriminaalasjade juhuslikul, automaatsel ning vahelduval jaotamisel alalistele kodadele, mille alaliste liikmete hulka ei kuulu järelevalvet teostav Euroopa prokurör, vastavalt iga uue kriminaalasja registreerimise järjekorrale ning tagab töökoormuse ühtlase jaotumise alaliste kodade vahel. Kriminaalasi määratakse kohe pärast registreerimist juhuvaliku põhimõttel alalisele kojale, mille alaliste liikmete sekka ei kuulu järelevalvet teostav Euroopa prokurör. Evokatsiooniks määratakse kriminaalasi juhuslikkuse alusel sellisele alalisele kojale, mille istung toimub kolme kuni viie päeva jooksul pärast kriminaalasja registreerimist.“

| II. | Artikli 39 lõikeid 1 ja 2 muudetakse järgmiselt:

  „1.   Euroopa delegaatprokurör või asjaomane Euroopa prokurör kontrollib kogu selle kodukorra artikli 38 lõike 1 kohaselt registreeritud teavet, et hinnata, kas on alust teostada Euroopa Prokuratuuri pädevust.


  2.   Pärast kriminaalasjade haldamise süsteemist artikli 38 lõike 5 kohase teate saamist määrab Euroopa prokurör kontrollimisülesande Euroopa delegaatprokurörile. Euroopa prokurör võib määruse artikli 28 lõikes 4 nimetatud olukordades kontrollimise ise ette võtta. Kontrollimisülesande määramise korra üle otsustab Euroopa prokurör ja see võib hõlmata eeskirjadepõhist määramist, sealhulgas juhtudel, kui Euroopa delegaatprokurör sai teabe ex officio.“ |
| --- | --- |

II.

Artikli 39 lõikeid 1 ja 2 muudetakse järgmiselt:

„1.   Euroopa delegaatprokurör või asjaomane Euroopa prokurör kontrollib kogu selle kodukorra artikli 38 lõike 1 kohaselt registreeritud teavet, et hinnata, kas on alust teostada Euroopa Prokuratuuri pädevust.

2.   Pärast kriminaalasjade haldamise süsteemist artikli 38 lõike 5 kohase teate saamist määrab Euroopa prokurör kontrollimisülesande Euroopa delegaatprokurörile. Euroopa prokurör võib määruse artikli 28 lõikes 4 nimetatud olukordades kontrollimise ise ette võtta. Kontrollimisülesande määramise korra üle otsustab Euroopa prokurör ja see võib hõlmata eeskirjadepõhist määramist, sealhulgas juhtudel, kui Euroopa delegaatprokurör sai teabe ex officio.“

| III. | Artikli 40 lõikeid 3–7 muudetakse järgmiselt:

  „3.   Kontrollimisel kasutatakse kõiki Euroopa Prokuratuurile kättesaadavaid teabeallikaid ja kõiki Euroopa delegaatprokurörile kooskõlas kohaldatava liikmesriigi õigusega kättesaadavaid allikaid, sealhulgas neid, mis on talle muidu kättesaadavad riigisiseses pädevuses tegutsemise korral. Euroopa prokurör või Euroopa delegaatprokurör võib kontrollimisel kasutada Euroopa Prokuratuuri töötajaid. Vajaduse korral võib Euroopa Prokuratuur konsulteerida ja vahetada teavet liidu institutsioonide, organite ja asutustega ning riiklike asutustega, arvestades võimaliku tulevase kriminaaluurimise usaldusväärsuse kaitset.


  4.   Euroopa delegaatprokurör või asjakohastel juhtudel Euroopa prokurör lõpetab uurimise läbiviimise eest vastutuse võtmisega seotud kontrollimise vähemalt kaks päeva enne määruse artikli 27 lõikes 1 ettenähtud tähtaja möödumist. Uurimise alustamisega seotud kontroll lõpetatakse hiljemalt 20 päeva pärast selle kontrolliülesande määramist.


  5.   Kui Euroopa delegaatprokurör ei lõpeta juhtudel, kui kontrolli läbiviimise ülesanne on määratud Euroopa delegaatprokurörile, ettenähtud tähtaja jooksul selle kontrollimist, kas uurimist alustada või mitte, või teatab, et ei saa seda ettenähtud tähtaja jooksul teha, teavitatakse sellest Euroopa prokuröri ja vajaduse korral pikendatakse tähtaega või antakse Euroopa delegaatprokurörile asjakohased juhised.


  6.   Kui tegemist on evokatsiooniotsusega, võib Euroopa delegaatprokurör või asjakohastel juhtudel Euroopa prokurör paluda Euroopa peaprokuröril pikendada selle otsuse vastuvõtmiseks vajalikku tähtaega kuni viie päeva võrra.


  7.   Kui asjaomane Euroopa prokurör või Euroopa delegaatprokurör ei tee otsust ettenähtud tähtaja jooksul, käsitatakse seda uurimise läbiviimise eest vastutuse võtmisest loobumise otsusena ja kohaldatakse vastavalt artiklit 42.“ |
| --- | --- |

III.

Artikli 40 lõikeid 3–7 muudetakse järgmiselt:

„3.   Kontrollimisel kasutatakse kõiki Euroopa Prokuratuurile kättesaadavaid teabeallikaid ja kõiki Euroopa delegaatprokurörile kooskõlas kohaldatava liikmesriigi õigusega kättesaadavaid allikaid, sealhulgas neid, mis on talle muidu kättesaadavad riigisiseses pädevuses tegutsemise korral. Euroopa prokurör või Euroopa delegaatprokurör võib kontrollimisel kasutada Euroopa Prokuratuuri töötajaid. Vajaduse korral võib Euroopa Prokuratuur konsulteerida ja vahetada teavet liidu institutsioonide, organite ja asutustega ning riiklike asutustega, arvestades võimaliku tulevase kriminaaluurimise usaldusväärsuse kaitset.

4.   Euroopa delegaatprokurör või asjakohastel juhtudel Euroopa prokurör lõpetab uurimise läbiviimise eest vastutuse võtmisega seotud kontrollimise vähemalt kaks päeva enne määruse artikli 27 lõikes 1 ettenähtud tähtaja möödumist. Uurimise alustamisega seotud kontroll lõpetatakse hiljemalt 20 päeva pärast selle kontrolliülesande määramist.

5.   Kui Euroopa delegaatprokurör ei lõpeta juhtudel, kui kontrolli läbiviimise ülesanne on määratud Euroopa delegaatprokurörile, ettenähtud tähtaja jooksul selle kontrollimist, kas uurimist alustada või mitte, või teatab, et ei saa seda ettenähtud tähtaja jooksul teha, teavitatakse sellest Euroopa prokuröri ja vajaduse korral pikendatakse tähtaega või antakse Euroopa delegaatprokurörile asjakohased juhised.

6.   Kui tegemist on evokatsiooniotsusega, võib Euroopa delegaatprokurör või asjakohastel juhtudel Euroopa prokurör paluda Euroopa peaprokuröril pikendada selle otsuse vastuvõtmiseks vajalikku tähtaega kuni viie päeva võrra.

7.   Kui asjaomane Euroopa prokurör või Euroopa delegaatprokurör ei tee otsust ettenähtud tähtaja jooksul, käsitatakse seda uurimise läbiviimise eest vastutuse võtmisest loobumise otsusena ja kohaldatakse vastavalt artiklit 42.“

| IV. | Artiklile 40 lisatakse lõike 7 järele uus lõige 7a, mille sisu on järgmine:

  „7a.   Kui kontrolli viib läbi Euroopa prokurör, määrab Euroopa prokurör määruse artiklite 26 ja 27 ning artikli 28 lõike 4 kohasel teabe esialgsel hindamisel kriminaalasja reeglina 24 tunni jooksul Euroopa delegaatprokurörile, et ta jätkaks menetlust kooskõlas käesolevate eeskirjade artiklitega 41 või 42.
  Kui Euroopa prokurör on arvamusel, et määruse artikli 28 lõikes 4 esitatud tingimused on täidetud, jätkab ta vastavalt nende eeskirjade artikli 52 lõigetele 1 ja 2 põhjendamatu viivituseta tegevust. Kui Euroopa prokurör on saanud sellises olukorras pädevalt alaliselt kojalt nõusoleku uurimise ise läbi viimiseks, teeb ta isiklikult põhjendatud otsuse uurimise algatamiseks või uurimise läbiviimise eest vastutuse võtmiseks ning avab vastavalt eeskirjade artikli 41 lõikele 1 kriminaalasja toimiku. Kui nõusolekut ei anta, määrab Euroopa prokurör kriminaalasja põhjendamatu viivituseta Euroopa delegaatprokurörile. “ |
| --- | --- |

IV.

Artiklile 40 lisatakse lõike 7 järele uus lõige 7a, mille sisu on järgmine:

„7a.   Kui kontrolli viib läbi Euroopa prokurör, määrab Euroopa prokurör määruse artiklite 26 ja 27 ning artikli 28 lõike 4 kohasel teabe esialgsel hindamisel kriminaalasja reeglina 24 tunni jooksul Euroopa delegaatprokurörile, et ta jätkaks menetlust kooskõlas käesolevate eeskirjade artiklitega 41 või 42.

Kui Euroopa prokurör on arvamusel, et määruse artikli 28 lõikes 4 esitatud tingimused on täidetud, jätkab ta vastavalt nende eeskirjade artikli 52 lõigetele 1 ja 2 põhjendamatu viivituseta tegevust. Kui Euroopa prokurör on saanud sellises olukorras pädevalt alaliselt kojalt nõusoleku uurimise ise läbi viimiseks, teeb ta isiklikult põhjendatud otsuse uurimise algatamiseks või uurimise läbiviimise eest vastutuse võtmiseks ning avab vastavalt eeskirjade artikli 41 lõikele 1 kriminaalasja toimiku. Kui nõusolekut ei anta, määrab Euroopa prokurör kriminaalasja põhjendamatu viivituseta Euroopa delegaatprokurörile. “

| V. | Artikli 41 lõiget 1 muudetakse järgmiselt:

  „1.   Kui Euroopa Prokuratuur otsustab pärast kontrollimist oma pädevust teostada, alustades uurimist või võttes vastutuse uurimise läbiviimise eest, avatakse kriminaalasja toimik ja sellele määratakse kriminaalasjade toimikute loendis (edaspidi „loend“) identifitseerimisnumber. Kriminaalasjade haldamise süsteem loob automaatselt püsilingi artikli 38 lõike 1 kohasele asjaomasele seotud registrikandele.“ |
| --- | --- |

V.

Artikli 41 lõiget 1 muudetakse järgmiselt:

„1.   Kui Euroopa Prokuratuur otsustab pärast kontrollimist oma pädevust teostada, alustades uurimist või võttes vastutuse uurimise läbiviimise eest, avatakse kriminaalasja toimik ja sellele määratakse kriminaalasjade toimikute loendis (edaspidi „loend“) identifitseerimisnumber. Kriminaalasjade haldamise süsteem loob automaatselt püsilingi artikli 38 lõike 1 kohasele asjaomasele seotud registrikandele.“

| VI. | Artikli 41 lõike 2 viimast lõiku muudetakse ja täiendatakse järgmiselt:
  „Eespool punkti a alapunktides x–xv osutatud isikuandmed sisestatakse loendisse üksnes selles ulatuses, milles see on tegevuseesmärki ja olemasolevaid ressursse arvestades vajalik. Loendis sisalduvat viidet hoitakse kriminaalasja uurimise ajal ajakohasena. Kriminaalasjade haldamise süsteem teavitab asjaomast Euroopa prokuröri ja Euroopa delegaatprokuröri korrapäraselt, kui teatavat liiki teavet ei ole loendisse kantud.“ |
| --- | --- |

VI.

Artikli 41 lõike 2 viimast lõiku muudetakse ja täiendatakse järgmiselt:

„Eespool punkti a alapunktides x–xv osutatud isikuandmed sisestatakse loendisse üksnes selles ulatuses, milles see on tegevuseesmärki ja olemasolevaid ressursse arvestades vajalik. Loendis sisalduvat viidet hoitakse kriminaalasja uurimise ajal ajakohasena. Kriminaalasjade haldamise süsteem teavitab asjaomast Euroopa prokuröri ja Euroopa delegaatprokuröri korrapäraselt, kui teatavat liiki teavet ei ole loendisse kantud.“

| VII. | Artikli 41 lõiget 3 muudetakse järgmiselt:

  „3.   Kriminaalasjade haldamise süsteem teavitab järelevalvet teostavat Euroopa prokuröri, alalist koda ja Euroopa peaprokuröri.“ |
| --- | --- |

VII.

Artikli 41 lõiget 3 muudetakse järgmiselt:

„3.   Kriminaalasjade haldamise süsteem teavitab järelevalvet teostavat Euroopa prokuröri, alalist koda ja Euroopa peaprokuröri.“

| VIII. | Artikli 41 lõiget 4 muudetakse järgmiselt:

  „4.   Kui asja menetlev Euroopa delegaatprokurör või vastavalt määruse artikli 28 lõikele 4 uurimist läbi viiv Euroopa prokurör on arvamusel, leiab, et uurimise usaldusväärsuse säilitamiseks tuleb määruse artikli 25 lõikes 5 ning artikli 26 lõigetes 2 ja 7 osutatud asutuste teavitamise kohustuse täitmine ajutiselt edasi lükata, teavitab ta sellest viivitamata jälgivat alalist koda. Viimane võib selle otsuse kohta vastuväiteid esitada ja anda Euroopa delegaatprokurörile või asjaomasel juhul määruse artikli 28 lõike 4 kohaselt tegutsevale Euroopa prokurörile korralduse neid asutusi viivitamata asjakohaselt teavitada.“ |
| --- | --- |

VIII.

Artikli 41 lõiget 4 muudetakse järgmiselt:

„4.   Kui asja menetlev Euroopa delegaatprokurör või vastavalt määruse artikli 28 lõikele 4 uurimist läbi viiv Euroopa prokurör on arvamusel, leiab, et uurimise usaldusväärsuse säilitamiseks tuleb määruse artikli 25 lõikes 5 ning artikli 26 lõigetes 2 ja 7 osutatud asutuste teavitamise kohustuse täitmine ajutiselt edasi lükata, teavitab ta sellest viivitamata jälgivat alalist koda. Viimane võib selle otsuse kohta vastuväiteid esitada ja anda Euroopa delegaatprokurörile või asjaomasel juhul määruse artikli 28 lõike 4 kohaselt tegutsevale Euroopa prokurörile korralduse neid asutusi viivitamata asjakohaselt teavitada.“

| IX. | Artikli 42 lõiget 1 muudetakse järgmiselt:

  „1.   Kui Euroopa delegaatprokurör otsustab pärast kontrolli läbiviimist uurimist mitte alustada või asja uurimise läbiviimise eest vastutust mitte võtta, kannab ta selle põhjused registrisse. Otsusest teavitatakse kontrolliülesande määranud Euroopa prokuröri ja pädevale alalisele kojale määratakse ülesanne see läbi vaadata“. |
| --- | --- |

IX.

Artikli 42 lõiget 1 muudetakse järgmiselt:

„1.   Kui Euroopa delegaatprokurör otsustab pärast kontrolli läbiviimist uurimist mitte alustada või asja uurimise läbiviimise eest vastutust mitte võtta, kannab ta selle põhjused registrisse. Otsusest teavitatakse kontrolliülesande määranud Euroopa prokuröri ja pädevale alalisele kojale määratakse ülesanne see läbi vaadata“.

| X. | Artikli 43 lõikeid 1 ja 2 muudetakse järgmiselt:

  „1.   Olenemata artikli 49 kohasest ümberjaotamisvõimalusest ja piiramata määruse artikli 28 lõiget 4 viib uurimise läbi Euroopa delegaatprokurör, kes otsustas selle alustada või selle läbiviimise eest vastutuse võtta.


  2.   Kui see on riigisisese õiguse kohaselt lubatud, võib Euroopa prokurör määrata ühe või mitu sama liikmesriigi Euroopa delegaatprokuröri koos asja menetleva Euroopa delegaatprokuröriga uurimist läbi viima. Kui määruse artikli 28 lõikes 4 esitatud tingimused on täidetud, võib asjaomane Euroopa prokurör uurimise ise läbi viia“. |
| --- | --- |

X.

Artikli 43 lõikeid 1 ja 2 muudetakse järgmiselt:

„1.   Olenemata artikli 49 kohasest ümberjaotamisvõimalusest ja piiramata määruse artikli 28 lõiget 4 viib uurimise läbi Euroopa delegaatprokurör, kes otsustas selle alustada või selle läbiviimise eest vastutuse võtta.

2.   Kui see on riigisisese õiguse kohaselt lubatud, võib Euroopa prokurör määrata ühe või mitu sama liikmesriigi Euroopa delegaatprokuröri koos asja menetleva Euroopa delegaatprokuröriga uurimist läbi viima. Kui määruse artikli 28 lõikes 4 esitatud tingimused on täidetud, võib asjaomane Euroopa prokurör uurimise ise läbi viia“.

| XI. | Artiklit 52 muudetakse ja täiendatakse järgmiselt:

  „Artikkel 52
  Euroopa prokuröri läbiviidavad uurimised

  1.   Kui asjaomane Euroopa prokurör on pärast seda, kui Euroopa Prokuratuur on vastavalt määruse artiklile 24 teabe registreerinud, seisukohal, et ta peaks uurimise isiklikult läbi viima, taotleb ta selleks kriminaalasjade haldamise süsteemi kaudu alalise koja heakskiitu ning teeb seejärel vastavalt määruse artikli 28 lõike 4 esimese lõigu punktile a, b või c põhjendatud otsuse.


  2.   Lõikes 1 nimetatud taotluses tuleb välja tuua põhjendused, miks peaks uurimise läbi viima järelevalvet teostav Euroopa prokurör, mille alusel alaline koda saab hinnata, kas määruse artikli 28 lõikes 4 esitatud tingimused on täidetud.


  3.   Alaline koda võib paluda asja menetlevalt Euroopa prokurörilt ja juhul, kui on määratud Euroopa delegaatprokurör, asja menetlevalt Euroopa delegaatprokurörilt selgitusi.


  4.   Kui alaline koda annab heakskiidu, registreerib järelevalvet teostav Euroopa prokurör otsuse kriminaalasjade haldamise süsteemis, mis teavitab asjaomast Euroopa delegaatprokuröri (asjaomaseid Euroopa delegaatprokuröre), kui need on eelnevalt määratud. Otsusest teatatakse ka riiklikele asutustele.


  5.   Kui Euroopa prokurör teeb vastavalt määruse artikli 28 lõike 4 punktile a võib otsuse enne Euroopa delegaatprokuröri määramist, kohustub ta täitma kõiki Euroopa delegaatprokuröri ülesandeid.


  6.   Kui Euroopa prokurör viib uurimise läbi isiklikult, kohaldatakse analoogia alusel artiklit 44.“ |
| --- | --- |

XI.

Artiklit 52 muudetakse ja täiendatakse järgmiselt:

„Artikkel 52

Euroopa prokuröri läbiviidavad uurimised

1.   Kui asjaomane Euroopa prokurör on pärast seda, kui Euroopa Prokuratuur on vastavalt määruse artiklile 24 teabe registreerinud, seisukohal, et ta peaks uurimise isiklikult läbi viima, taotleb ta selleks kriminaalasjade haldamise süsteemi kaudu alalise koja heakskiitu ning teeb seejärel vastavalt määruse artikli 28 lõike 4 esimese lõigu punktile a, b või c põhjendatud otsuse.

2.   Lõikes 1 nimetatud taotluses tuleb välja tuua põhjendused, miks peaks uurimise läbi viima järelevalvet teostav Euroopa prokurör, mille alusel alaline koda saab hinnata, kas määruse artikli 28 lõikes 4 esitatud tingimused on täidetud.

3.   Alaline koda võib paluda asja menetlevalt Euroopa prokurörilt ja juhul, kui on määratud Euroopa delegaatprokurör, asja menetlevalt Euroopa delegaatprokurörilt selgitusi.

4.   Kui alaline koda annab heakskiidu, registreerib järelevalvet teostav Euroopa prokurör otsuse kriminaalasjade haldamise süsteemis, mis teavitab asjaomast Euroopa delegaatprokuröri (asjaomaseid Euroopa delegaatprokuröre), kui need on eelnevalt määratud. Otsusest teatatakse ka riiklikele asutustele.

5.   Kui Euroopa prokurör teeb vastavalt määruse artikli 28 lõike 4 punktile a võib otsuse enne Euroopa delegaatprokuröri määramist, kohustub ta täitma kõiki Euroopa delegaatprokuröri ülesandeid.

6.   Kui Euroopa prokurör viib uurimise läbi isiklikult, kohaldatakse analoogia alusel artiklit 44.“

Artikkel 2

Euroopa Prokuratuuri kolleegiumi alalisi kodasid käsitleva otsuse 015/2020 muutmine

Artikli 4 punkti a muudetakse järgmiselt:

| „a) | Euroopa Prokuratuuri kriminaalasjade haldamise süsteem määrab kriminaalasja registreerimisel vastava kriminaalasja juhuvaliku põhimõttel sellisele alalisele kojale, mille alaliste liikmete seas ei ole järelevalvet teostav Euroopa prokurör. Evokatsiooniks määratakse kriminaalasi viivitamata sellisele alalisele kojale, mille istung toimub kolme kuni viie päeva jooksul pärast kriminaalasja registreerimist ja mille alaliste liikmete seas ei ole järelevalvet teostav Euroopa prokurör“. |
| --- | --- |

„a)

Euroopa Prokuratuuri kriminaalasjade haldamise süsteem määrab kriminaalasja registreerimisel vastava kriminaalasja juhuvaliku põhimõttel sellisele alalisele kojale, mille alaliste liikmete seas ei ole järelevalvet teostav Euroopa prokurör. Evokatsiooniks määratakse kriminaalasi viivitamata sellisele alalisele kojale, mille istung toimub kolme kuni viie päeva jooksul pärast kriminaalasja registreerimist ja mille alaliste liikmete seas ei ole järelevalvet teostav Euroopa prokurör“.

Artikkel 3

Jõustumine ja üleminekusätted

1.   Käesolev otsus jõustub kolmekümnendal päeval pärast selle Euroopa Prokuratuuri kolleegiumis vastuvõtmist.

2.   Otsusega tehtud muudatuste kriminaalasjade haldamise süsteemi tehniliste funktsioonidega täieliku integreerimise kuupäevani, aga maksimaalselt kolme kuu jooksul pärast otsuse jõustumist, võib kriminaalasjade juhuvaliku põhimõttel alalistele kodadele määramine toimuda manuaalselt loosimise teel.

Luxembourg, 11. august 2021

Kolleegiumi nimel

Euroopa asepeaprokurör

Danilo CECCARELLI

---

V Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 29.10.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 439/9 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 439/9

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum M.10495 – WP/AP/T-Mobile Netherlands)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2021/C 439/06)

1.

Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:

| — | Warburg Pincus LLC („WP“, Ameerika Ühendriigid), |
| --- | --- |

—

Warburg Pincus LLC („WP“, Ameerika Ühendriigid),

| — | Apax Partners LLP („AP“, Ühendkuningriik), |
| --- | --- |

—

Apax Partners LLP („AP“, Ühendkuningriik),

| — | T-Mobile Netherlands Holding B.V. („T-Mobile Netherlands“, Madalmaad), mis kuulub praegu ettevõtja Deutsche Telekom AG ainukontrolli alla. |
| --- | --- |

—

T-Mobile Netherlands Holding B.V. („T-Mobile Netherlands“, Madalmaad), mis kuulub praegu ettevõtja Deutsche Telekom AG ainukontrolli alla.

WP ja AP omandavad ettevõtja T-Mobile Netherlands üle täieliku ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses.

Koondumine toimub aktsiate või osade ostu teel.

2.

| — | WP: üleilmne börsivälistesse ettevõtetesse investeeriv ettevõte, mille peakorter asub New Yorgis. Tema portfelli kuuluvad äriühingud tegutsevad mitmesugustes sektorites, nagu tarbijad, energeetika, finantsteenused, tervishoid, tööstus- ja äriteenused ning tehnoloogia, meedia ja telekommunikatsioon; |
| --- | --- |

—

WP: üleilmne börsivälistesse ettevõtetesse investeeriv ettevõte, mille peakorter asub New Yorgis. Tema portfelli kuuluvad äriühingud tegutsevad mitmesugustes sektorites, nagu tarbijad, energeetika, finantsteenused, tervishoid, tööstus- ja äriteenused ning tehnoloogia, meedia ja telekommunikatsioon;

| — | AP: investeerimisalaste nõustamisteenuste osutamine börsivälistesse ettevõtetesse investeerivatele fondidele, kes investeerivad mitmesugustesse sektoritesse, nagu tehnoloogia ja telekommunikatsioon, tervishoid, finants- ja tööstusteenused, jaemüük, tarbijad ja vaba aeg; ning |
| --- | --- |

—

AP: investeerimisalaste nõustamisteenuste osutamine börsivälistesse ettevõtetesse investeerivatele fondidele, kes investeerivad mitmesugustesse sektoritesse, nagu tehnoloogia ja telekommunikatsioon, tervishoid, finants- ja tööstusteenused, jaemüük, tarbijad ja vaba aeg; ning

| — | T-Mobile Netherlands: püsi- ja mobiilsideteenuste osutamine era- ja äriklientidele ning hulgimüügitasandi juurdepääsuteenuste pakkumine Madalmaades. |
| --- | --- |

—

T-Mobile Netherlands: püsi- ja mobiilsideteenuste osutamine era- ja äriklientidele ning hulgimüügitasandi juurdepääsuteenuste pakkumine Madalmaades.

3.

Tuleb märkida, et käesoleva juhtumi puhul võib olla võimalik kasutada korda, mis on esitatud komisjoni teatises lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2).

4.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:

M.10495 – WP/AP/T-Mobile Netherlands

Märkusi võib saata komisjonile elektronposti, faksi või postiga. Kontaktandmed:

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

1

(2)  ELT C 366, 14.12.2013, lk 5.

2

---

| 29.10.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 439/11 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 439/11

---

Teatis koondumise kohta

(Juhtum M.10407 – AIP / ALVANCE DUNKERQUE TARGET BUSINESS)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2021/C 439/07)

1.

Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:

| — | American Industrial Partners Capital Fund VII, LP (Ameerika Ühendriigid), ettevõtja American Industrial Partners hallatav investeerimisfond (edaspidi koos „AIP“), ja |
| --- | --- |

—

American Industrial Partners Capital Fund VII, LP (Ameerika Ühendriigid), ettevõtja American Industrial Partners hallatav investeerimisfond (edaspidi koos „AIP“), ja

| — | Alvance Aluminium Dunkerque SAS ja Alvance Aluminium Service SAS (koos „Alvance Dunkerque Target Business“, Prantsusmaa), |
| --- | --- |

—

Alvance Aluminium Dunkerque SAS ja Alvance Aluminium Service SAS (koos „Alvance Dunkerque Target Business“, Prantsusmaa),

AIP omandab ettevõtja Alvance Dunkerque Target Business üle täieliku kontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses. Koondumine toimub aktsiate või osade ostu teel.

Sellest koondumisest teatati komisjonile juba 16. juulil 2021 ja 26. juulil 2021, kuid seejärel teatis tühistati vastavalt 19. juulil 2021 ja 27. augustil 2021.

2.

| — | AIP on börsivälistesse ettevõtetesse investeeriv ettevõte, kes tegeleb tööstusettevõtete ostmise ja täiustamisega; |
| --- | --- |

—

AIP on börsivälistesse ettevõtetesse investeeriv ettevõte, kes tegeleb tööstusettevõtete ostmise ja täiustamisega;

| — | Alvance Dunkerque Target Business on alumiiniumi esmatootja, kes käitab alumiiniumi sulatustehast Loon-Plage’is Dunkerque’i (Prantsusmaa) lähedal. |
| --- | --- |

—

Alvance Dunkerque Target Business on alumiiniumi esmatootja, kes käitab alumiiniumi sulatustehast Loon-Plage’is Dunkerque’i (Prantsusmaa) lähedal.

3.

Tuleb märkida, et käesoleva juhtumi puhul võib olla võimalik kasutada korda, mis on esitatud komisjoni teatises lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2).

4.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:

M.10407 – AIP/Alvance Dunkerque Target Business

Märkusi võib saata komisjonile elektronposti, faksi või postiga. Kontaktandmed:

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

1

(2)  ELT C 366, 14.12.2013, lk 5.

2

---

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 29.10.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 439/13 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 439/13

---

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

(2021/C 439/08)

Käesolev teade avaldatakse vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 (1) artikli 17 lõikele 5.

TEADE KOONDDOKUMENDI STANDARDMUUDATUSE KOHTA

„Drăgăşani“

PDO-RO-A0286-AM01

Teate esitamise kuupäev: 9. august 2021

HEAKSKIIDETUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

1.   Uue veiniviinamarjasordi lisamine peamiste sortide hulka

Rumeenia veiniviinamarjasort ’Alutus’ on lisatud ühe peamise sordina lubatud sortide nimekirja.

Selle tulemusel on muudetud tootespetsifikaadi 4. peatükki ja koonddokumendi punkte 5 ja 7.

’Alutus’ on Drăgășani viinamarjakasvatuse ja veinivalmistamise uurimiskeskuses aretatud Rumeenia viinamarjasort, mille kasvatamine suurendab määratletud piirkonna potentsiaali teenida kasumit Drăgășani kvaliteetveinidelt, mille omadused tulenevad piirkonna viinamarjakasvatuse eripärast.

Uurimiskeskus aretas ’Alutuse’ sordi ja jälgis selle arengut: see on Drăgășani piirkonnale omastes tingimustes piisavalt kohanenud, et võimaldada saavutada kaitstud päritolunimetusega veini kvaliteeti. Rumeenia sordina, mis täiendab teisi piirkonnas kasvatatavaid kvaliteetsete veinide tootmisel häid tulemusi andvaid sorte, tõstab ’Alutus’ Drăgășani kaitstud päritolunimetusega veinide mainet veelgi, mitmekesistades valikut, milles väljendub kõrgelt hinnatud rahvuslike sortide aromaatne nüansirikkus.

Koreserikka mullaga alad sobivad ’Alutuse’ sordile, kes annab tänu nendele väga soodsatele mullastikutingimustele viinamarju, millest saab valmistada terviklikke, täidlasi ja struktureeritud veine, millel on tugev metsamarjade ja kuivatatud ploomide aroom, erkpunane värvus, ekstraktiivainete sisaldus ja mõõdukas kootavus.

2.   Veinisaagise muutmine, et kajastada selle suurenemist

Koristamise ajal täiesti küpsete viinamarjade veinisaagist on suurendatud kuni 14 000 kg viinamarjadeni hektari kohta ning saadava veini maksimumkogus on 112 hektoliitrit hektari kohta.

Selle tulemusel on muudetud tootespetsifikaadi 5. ja 6. peatükki ja koonddokumendi punkti 5.

Taotletav veinitootlikkuse muudatus hektari kohta on Drăgășani kaitstud päritolunimetusega piirkonna jaoks vajalik, kuna viimastel aastatel on tehtud edusamme tootmises, suurenenud on koristamise ajal täiesti küpsete viinamarjade tootmine ja saagikoristus on hilisem, mis on tingitud uute viinamarjaistanduste struktuurimuudatustest, mis tulenevad biootilisest tegurist (kloonstruktuur, pookealus) ja veinivalmistusega seotud tegurist (uute veinivalmistustehnoloogiate kasutamine).

Piirkonna ulatusliku ümberkujundamise ja ümberkorraldamise tulemusena on viinamarjaistanduste viinapuude tihedus oluliselt muutunud. Kui varem oli nüüdseks väljajuuritud viinamarjaistanduste viinapuude tihedus 2 800 – 3 200 taime hektari kohta, siis hiljuti loodud istanduste viinapuude tihedus on üle 4 545 taime hektari kohta, kusjuures noorte viinamarjaistanduste viinapuude tihedus on võrreldes varasemate istandustega märkimisväärselt suurenenud, mille tulemusena on ka viinamarjatoodang oluliselt suurenenud.

KOONDDOKUMENT

1.   Nimetus(ed)

Drăgăşani

2.   Geograafilise tähise tüüp:

KPN – kaitstud päritolunimetus

3.   Viinamarjasaaduste kategooriad

| 1. | Vein |
| --- | --- |

1.

Vein

4.   Veini(de) kirjeldus

1.   Analüütilised ja organoleptilised omadused

LÜHIKIRJELDUS

Valged/roosad veinid

Veinid lõhnavad värskete lillede järele ja on õlgkollast värvi, millele lisanduvad rohekaskollased, kahvatu lõheroosa / kahvatu roosa varjundid ning aroomis on tunda vaniljet, küpsevaid viinamarju, värsket võid, intensiivset leedripuuõite lõhna, viinamarja- ja akaatsiaõisi, mett ja muskaatpähklit. Maitselt on need veinid kergelt mandlimaitselised, värsked, täidlased ja kauakestva järelmaitsega. Enamikku valgetest veinidest peetakse kergeteks ja väga happelisteks. Happeline, värske, puuviljane, isikupärane maitse, tasakaalus, väga sageli küpsete puuviljade aroomiga.

ÜLDISED ANALÜÜTILISED OMADUSED

| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 15,00 |
| --- | --- |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 11,00 |
| Minimaalne üldhappesus | 3,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | 18 |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | 200 |

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

15,00

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

11,00

Minimaalne üldhappesus

3,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

18

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

200

2.   Analüütilised ja organoleptilised omadused

LÜHIKIRJELDUS

Punased veinid

Maitse – tugev tanniinine struktuur, kompleksne, rohune maitse, metsamarjade, sõstarde ja vürtside aroom, samuti küpsete metsamarjade, kuivatatud ploomide ja mõrukirsside aroom.

Tume rubiinpunane, mõõdukalt intensiivne rubiinpunane, granaatpunane, intensiivne, selge ja särav.

Maitse – hästi ühildunud happesusega sametised veinid, millel on kauakestev, tasakaalustatud ja ümar järelmaitse.

ÜLDISED ANALÜÜTILISED OMADUSED

| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 15,00 |
| --- | --- |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 12,00 |
| Minimaalne üldhappesus | 3,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | 20 |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | 150 |

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

15,00

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

12,00

Minimaalne üldhappesus

3,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

20

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

150

5.   Veinivalmistustavad

5.1.   Veinivalmistuse eritavad

1.   Veinivalmistustavad

Veinivalmistamise suhtes kehtestatud piirangud

Kaitstud päritolunimetusega veinide „Drăgăşani“ magustamine on keelatud.

2.   Omadused ja kultuuritavad

Viljelustavad

Vastloodud viinamarjaistandustes on viinapuude tihedus 4 132 kuni 5 500 taime hektari kohta. Teistes viinamarjaistandustes on viinapuude minimaalne lubatud tihedus 3 200 taime hektari kohta.

Kasvatatavad taimed on kaitsmata või osaliselt kaitstud, neid painutatakse soovituslikku Guyot’ varrepainutusmeetodit järgides ja lõigatakse ühe- või kaheõlalise nöörpuu vormi, kasutades korrapärast asenduslõikust. Taimed lõigatakse tagasi kõrgelt või kasutatakse segalõikamismeetodit, mis annab saagiseks 9–13 kobarat ruutmeetri kohta.

Kultuure väetatakse keemiliste väetistega, mida kasutatakse mõõdukates kogustes vastavalt mulla füüsikalis-keemilistele omadustele (agrokeemiline kaardistamine), säilitades optimaalse lämmastiku, fosfori ja kaaliumi suhte, millel on oluline roll erinevate põllukultuuride komponentide (suhkrud, happesus, antotsüaniinpigmendid, aroomid) moodustumisel.

5.2.   Maksimaalne saagikus

| 1. | Sort ’Crâmpoșie selecționată’, mis on koristamise ajal täielikult küps
  14 000 kilogrammi viinamarju hektari kohta |
| --- | --- |

1.

Sort ’Crâmpoșie selecționată’, mis on koristamise ajal täielikult küps

14 000 kilogrammi viinamarju hektari kohta

| 2. | Sordid ’Fetească regală’, ’Riesling italian’, ’Sauvignon’, ’Pinot gris’ ja ’Chardonnay’, mis on koristamise ajal täielikult küpsed
  12 000 kilogrammi viinamarju hektari kohta |
| --- | --- |

2.

Sordid ’Fetească regală’, ’Riesling italian’, ’Sauvignon’, ’Pinot gris’ ja ’Chardonnay’, mis on koristamise ajal täielikult küpsed

12 000 kilogrammi viinamarju hektari kohta

| 3. | Sordid ’Tămâioasă românească’, ’Muscat Ottonel’ ja ’Negru de Drăgășani’, mis on koristamise ajal täielikult küpsed
  12 000 kilogrammi viinamarju hektari kohta |
| --- | --- |

3.

Sordid ’Tămâioasă românească’, ’Muscat Ottonel’ ja ’Negru de Drăgășani’, mis on koristamise ajal täielikult küpsed

12 000 kilogrammi viinamarju hektari kohta

| 4. | Sordid ’Novac’, ’Burgund mare’, ’Merlot’, ’Pinot noir’, ’Cabernet Sauvignon’, ’Syrah’, ’Fetească neagră’ ja ’Alutus’, mis on koristamise ajal täielikult küpsed
  10 000 kilogrammi viinamarju hektari kohta |
| --- | --- |

4.

Sordid ’Novac’, ’Burgund mare’, ’Merlot’, ’Pinot noir’, ’Cabernet Sauvignon’, ’Syrah’, ’Fetească neagră’ ja ’Alutus’, mis on koristamise ajal täielikult küpsed

10 000 kilogrammi viinamarju hektari kohta

| 5. | Sort ’Crâmpoșie selecționată’, mis on koristamise ajal täielikult küps
  112 hektoliitrit hektari kohta |
| --- | --- |

5.

Sort ’Crâmpoșie selecționată’, mis on koristamise ajal täielikult küps

112 hektoliitrit hektari kohta

| 6. | Sordid ’Fetească regală’, ’Riesling italian’, ’Sauvignon’, ’Pinot gris’ ja ’Chardonnay’, mis on koristamise ajal täielikult küpsed
  96 hektoliitrit hektari kohta |
| --- | --- |

6.

Sordid ’Fetească regală’, ’Riesling italian’, ’Sauvignon’, ’Pinot gris’ ja ’Chardonnay’, mis on koristamise ajal täielikult küpsed

96 hektoliitrit hektari kohta

| 7. | Sordid ’Tămâioasă românească’, ’Muscat Ottonel’ ja ’Negru de Drăgășani’, mis on koristamise ajal täielikult küpsed
  96 hektoliitrit hektari kohta |
| --- | --- |

7.

Sordid ’Tămâioasă românească’, ’Muscat Ottonel’ ja ’Negru de Drăgășani’, mis on koristamise ajal täielikult küpsed

96 hektoliitrit hektari kohta

| 8. | Sordid ’Novac’, ’Burgund mare’, ’Merlot’, ’Pinot noir’, ’Cabernet Sauvignon’, ’Syrah’, ’Fetească neagră’ ja ’Alutus’, mis on koristamise ajal täielikult küpsed
  75 hektoliitrit hektari kohta |
| --- | --- |

8.

Sordid ’Novac’, ’Burgund mare’, ’Merlot’, ’Pinot noir’, ’Cabernet Sauvignon’, ’Syrah’, ’Fetească neagră’ ja ’Alutus’, mis on koristamise ajal täielikult küpsed

75 hektoliitrit hektari kohta

6.   Määratletud geograafiline piirkond

Vâlcea maakond:

| — | Drăgăşani omavalitsusüksus: Drăgăşani, Zărneni, Zlătărei, Valea Caselori asula; |
| --- | --- |

—

Drăgăşani omavalitsusüksus: Drăgăşani, Zărneni, Zlătărei, Valea Caselori asula;

| — | Ştefăneşti vald: Dobruşa, Condoieşti, Şerbăneşti ja Ştefăneşti küla; |
| --- | --- |

—

Ştefăneşti vald: Dobruşa, Condoieşti, Şerbăneşti ja Ştefăneşti küla;

| — | Şuteşti vald: Racu, Izvoraşu, Şuteşti, Mitrofani, Verdea, Mazili ja Boroşeşti küla; |
| --- | --- |

—

Şuteşti vald: Racu, Izvoraşu, Şuteşti, Mitrofani, Verdea, Mazili ja Boroşeşti küla;

| — | Prundeni vald: Prundeni, Călina ja Zăvideni küla; |
| --- | --- |

—

Prundeni vald: Prundeni, Călina ja Zăvideni küla;

| — | Orleşti vald: Orleşti, Silea, Scaioşi ja Procopoaia küla; |
| --- | --- |

—

Orleşti vald: Orleşti, Silea, Scaioşi ja Procopoaia küla;

| — | Creţeni vald: Creţeni, Mreneşti, Streminoasa ja Izvoru küla; |
| --- | --- |

—

Creţeni vald: Creţeni, Mreneşti, Streminoasa ja Izvoru küla;

| — | Guşoeni vald: Guşoeni, Măgureni, Spârleni, Guşoianca ja Burdăleşti küla; |
| --- | --- |

—

Guşoeni vald: Guşoeni, Măgureni, Spârleni, Guşoianca ja Burdăleşti küla;

| — | Lungeşti vald: Lungeşti, Carcadieşti, Fumureni ja Stăneşti-Lunca küla. |
| --- | --- |

—

Lungeşti vald: Lungeşti, Carcadieşti, Fumureni ja Stăneşti-Lunca küla.

Olti maakond:

| — | Cârlogani vald: Cârlogani ja Cepari küla; |
| --- | --- |

—

Cârlogani vald: Cârlogani ja Cepari küla;

| — | Strejeşti vald: Strejeştii de Susi ja Colibaşi küla; |
| --- | --- |

—

Strejeşti vald: Strejeştii de Susi ja Colibaşi küla;

| — | Pleşoiu vald: Schitu din Deali küla. |
| --- | --- |

—

Pleşoiu vald: Schitu din Deali küla.

Kontrollitud päritolunimetusele „DRĂGĂŞANI“ võib lisada ühe järgmistest viinamarjaistanduste nimedest: DEALUL OLT, DOBRUŞA, ŞUTEŞTI, MITROFANI, CĂLINA, PRUNDENI, ZĂVIDENI, ORLEŞTI, GUŞOENI, MĂGURENI, SPÂRLENI.

7.   Peamised veiniviinamarjasordid

’Alutus N’

’Burgund Mare N’ – ’Grosser burgunder’, ’Grossburgunder’, ’Blaufrankisch’, ’Kekfrankos’, ’Frankovka’, ’Limberger’

’Cabernet Sauvignon N’ – ’Petit Vidure’, ’Bourdeos tinto’

’Chardonnay B’ – ’Gentil blanc’, ’Pinot blanc’, ’Chardonnay’

’Crâmpoşie selecţionată B’

’Fetească neagră N’ – ’Schwarze Mädchentraube’, ’Poama fetei neagră’, ’Păsărească neagră’, ’Coada rândunicii’

’Fetească regală B’ – ’Königliche Mädchentraube’, ’Königsast’, ’Ktralyleanka’, ’Dănăşană’, ’Galbenă de Ardeal’

’Merlot N’ – ’Bigney rouge’

’Muscat Ottonel B’ – ’Muscat Ottonel blanc’

’Negru de Drăgăşani N’

’Novac N’

’Pinot Gris G’ – ’Affumé’, ’Grau Burgunder’, ’Grauburgunder’, ’Grauer Mönch’, ’Pinot cendré’, ’Pinot Grigio’, ’Ruländer’

’Pinot Noir N’ – ’Blauer Spätburgunder’, ’Burgund mic’, ’Burgunder roter’, ’Klävner’, ’Morillon Noir’

’Riesling italian B’ – ’Olasz Riesling’, ’Olaszriesling’, ’Welschriesling’

’Sauvignon B’ – ’Sauvignon verde’

’Syrah N’ – ’Shiraz’, ’Petit Syrah’

’Tămâioasă românească B’ – ’Rumänische Weihrauchtraube’, ’Tamianka’

8.   Seos(t)e kirjeldus

Seos määratletud piirkonnaga

Drăgășani viinamarjaistandus piirneb põhjas Karpaatide jalami Getici piirkonnaga ning lõunas ja kagus Valahhia madalikuga, jäädes 44°30′–44°55′ põhjalaiuse ja 23°55′–24°15′ idapikkuse vahele. Viinamarjaistandused katavad ligikaudu 50 km pikkust maa-ala, mis algab lõunas Strejești omavalitsusüksusest ja kulgeb kuni Ionești omavalitsusüksuseni põhjas ning selle ala laius ida-lääne suunal on ligikaudu 30 km.

Haldusüksus – viinamarjaistandused asuvad Vâlcea ja Olti maakondades.

Maastikku iseloomustavad järskude nõlvadega jõgede vahele jäävad mäeahelikud, mis kulgevad paralleelselt Olti jõega põhjast lõunasse. Viinamarjaistanduste kõrgus suureneb lõunast (Oporelu 193 m) põhja suunas (Scundu 463 m), mistõttu on viinapuude kasvatamist soodustav mõju neile erinev.

Litoloogia – aluskiht koosneb peamiselt vaheldumisi paiknevatest savi-, mergli- ja tertsiaarliivakihtidest mägede nõlvadel ja jalamitel ning Olti tasandikel eri tekstuuriga setetest.

Mullad – lagendikku katavad valged leetjad mullad, kahkjad mullad ja pruunid leetunud mullad. Kitsastel, hästi kuivendatud ülemistel nõlvadel ja terrassidel on tekkinud pruunid illuviaalsed savimullad. Nõlvadel leidub pruun-, leostunud ja rähkmuldasid. Viinamarjaistanduse lõunaosa terrassidele on iseloomulikud punakaspruunid mullad.

Olti jõgi on piirkonnale suurimat mõju avaldav vesikond, mis kogub mägedevahelistest orgudest liigseid sademeid.

Kliima on mõõdukalt kontinentaalne, millele on omased külmad talved ja kuumad suved, mis on tänu Vahemere mõjule Ida-Euroopa äärmustest mõõdukamad. Aasta keskmine temperatuur (11,3 °C), mõõdukas sademete hulk (642 mm aastas) ja päikesepaiste kasvuperioodil (1520 tundi) loovad viinamarjakasvatuseks soodsad ilmastikutingimused, mis mõjutavad otseselt saagi kvaliteeti. Deal Olti, Dobrușa, Șutești, Mitrofani, Călina, Prundeni, Orlești ja Gușoeni viinamarjaistandustest saadud veinid on äratuntavad oma sortidest ’Tămâioasă românească’ ja ’Sauvignon’ valmistatud aromaatsetele veinidele omase erakordse kvaliteedi poolest. Selles piirkonnas kasvatatavas sordist ’Pinot noir’ valmistatakse ka märkimisväärselt häid punaseid veine.

Domineerivad mullad: leetjad ja pruunid leetunud mullad koos temperatuurioludega võimaldavad ja soodustavad valge veini viinamarjasortide, eelkõige sortide ’Sauvignon’, ’Crâmpoşie selecţionată’ ja ’Tămâioasă românească’ ning punase veini viinamarjasortide ’Negru de Drăgăşan’, ’Novac’ ja ’Pinot noir’ kasvatamist.

Kõik mullastiku- ja kliimatingimused soodustavad viinapuude kasvatamist ja Drăgășani piirkonnale eriomaste kvaliteetveinide tootmist. Viinamarjade kasvatamine pookealustele poogitud viinapuupoogenditel, mis sobituvad piirkonna tingimustega, võib anda märkimisväärseid tulemusi kontrollitud päritolunimetusega veinide tootmisel.

Üle 400 m kõrgusel asuvad viinamarjaistandused on rajatud pruunidele ja punakaspruunidele metsamuldadele, mõnes kohas leetunud muldadele, milles leidub rohkesti lubjakivi ja mis paiknevad settelisel kruusal.

Drăgășani viinamarjaistandustel on pikk ajalugu, mis ulatub ligi 2 000 aastat tagasi elanud daaklaste ja geedide aega. Legendi järgi sai sort ’Braghină’ oma nime Burebista tütre ja sort ’Gordan’ vapra Daakia sõdalase järgi, kelle surm tekitas omal ajal palju küsimusi, sest lahingu ajal, mil ta kaotas oma elu, olevat ta joonud ka mitu klaasi veini.

Drăgășani viinapuude kohta on dokumente, mis pärinevad 16. ja 17. sajandist, mil valitses Mikael Vapper, kes tegi arvukalt annetusi viinamarjaistandusi omavatele kloostritele.

Enne viinapuutäipuhangut olid Drăgășanis kasvatatavad põhisordid ’Crâmpoșie’, ’Braghină’ ja ’Gordan’, millele lisandus ’Tămâioasă româneascăt’. Vanad Drăgășani veinid ei olnud kuigi suure alkoholisisaldusega (umbes 10 mahuprotsenti) ning neid tunti hästi tänu nende kergelt küpsetatud maitsele ja süsinikdioksiidist saadud värskusele, mis oli omane lõpuni käärimata veinidele.

Need veinid olid valmistatud hilise korje viinamarjadest, mida kääritati pikalt ja mõõdukalt madalatel temperatuuridel, ning need säilitasid oma happesuse varakevadeni.

Drăgășani viinamarjaistandus ei ole oma minevikku kinni jäänud: uued sordid ning uued viljelus- ja veinivalmistustehnoloogiad tähendavad, et neisse suhtutakse ka tänapäeval suurima tähelepanuga.

9.   Muud olulised tingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Turustustingimused

Õigusraamistik

liikmesriigi õigusaktid

Lisatingimuse liik

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus

Kaitstud päritolunimetusega „Drăgășani“ veinide märgistusel peab olema märgitud veini liik vastavalt selle suhkrusisaldusele (kuiv, poolkuiv, poolmagus, magus).

Link tootespetsifikaadile

https://www.onvpv.ro/sites/default/files/caiet_de_sarcini_doc_dragasani_modf_cf_cererii_1353_14.07.2020_no_track_changes.pdf

---

(1)  EÜT L 9, 11.1.2019, lk 2.

---

| 29.10.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 439/19 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 439/19

---

Tootespetsifikaadi olulise muudatuse heakskiitmise taotluse avaldamine vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punktile a

(2021/C 439/09)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada muutmistaotluse suhtes vastuväiteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artiklile 51 kolme kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

KAITSTUD PÄRITOLUNIMETUSE / KAITSTUD GEOGRAAFILISE TÄHISE TOOTESPETSIFIKAADI OLULISE MUUDATUSE HEAKSKIITMISE TAOTLUS

Muudatuse heakskiitmise taotlemine kooskõlas määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 esimese lõiguga

„Raschera“

ELi nr: PDO-IT-0023-AM02 – 23. september 2020

KPN (X) KGT ( )

1.   Taotlejate rühm ja õigustatud huvi

| Consorzio Tutela Formaggio Raschera DOP |
| --- |
| Via Mondovì Piazza 1/d |
| 12080 Vicoforte (CN) |
| ITAALIA |
| E-post: info@raschera.com |

Consorzio Tutela Formaggio Raschera DOP

Via Mondovì Piazza 1/d

12080 Vicoforte (CN)

ITAALIA

E-post: info@raschera.com

Juustutootjate ühendus Consorzio Tutela Formaggio Raschera DOP ühendab juustu „Raschera“ tootjaid ja sellel on õigus esitada muutmistaotlus vastavalt põllumajandus-, toidu- ja metsandusministeeriumi 14. oktoobri 2013. aasta dekreedi nr 12511 artikli 13 lõikele 1.

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Itaalia

3.   Tootespetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab

| ☐ | Toote nimetus |
| --- | --- |

☐

Toote nimetus

| ☒ | Toote kirjeldus |
| --- | --- |

☒

Toote kirjeldus

| ☒ | Geograafiline piirkond |
| --- | --- |

☒

Geograafiline piirkond

| ☐ | Päritolutõend |
| --- | --- |

☐

Päritolutõend

| ☒ | Tootmismeetod |
| --- | --- |

☒

Tootmismeetod

| ☐ | Seos piirkonnaga |
| --- | --- |

☐

Seos piirkonnaga

| ☐ | Märgistus |
| --- | --- |

☐

Märgistus

| ☒ | Muu: tooteliigi „di Alpeggio“ [„alpiaasadel karjatatavate loomade piimast“] ümbermääratlemine; seose kooskõlla viimine laapi käsitleva muudatusettepanekuga. |
| --- | --- |

☒

Muu: tooteliigi „di Alpeggio“ [„alpiaasadel karjatatavate loomade piimast“] ümbermääratlemine; seose kooskõlla viimine laapi käsitleva muudatusettepanekuga.

4.   Muudatus(t)e liik

| ☒ | Sellise registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mis on määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt oluline. |
| --- | --- |

☒

Sellise registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mis on määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt oluline.

| ☐ | Sellise registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mille koonddokumenti (või sellega võrdväärset dokumenti) ei ole avaldatud ja mis on määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt oluline. |
| --- | --- |

☐

Sellise registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mille koonddokumenti (või sellega võrdväärset dokumenti) ei ole avaldatud ja mis on määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt oluline.

5.   Muudatus(ed)

Toote kirjeldus

| — | Tootespetsifikaadi artikli 2 ja koonddokumendi punkti 3.2 muudatus |
| --- | --- |

—

Tootespetsifikaadi artikli 2 ja koonddokumendi punkti 3.2 muudatus

Juustumassi kirjeldusele lisatakse järgmine lause:

„mõnikord kooriku lähedal õrnade loomulike soontega“.

Kuigi seda omadust esineb harva, on see tootele iseloomulik omadus, mida tarbijad kõrgelt hindavad, kuna seda peetakse üheks kvaliteedinäitajaks. Sellest hoolimata on kontrollorgan sageli arvanud juustu selle esinemise korral nõuetele mittevastavaks. Seetõttu otsustati lisada see omadus sõnaselgelt juustumassi kirjeldusse.

Geograafiline piirkond

Geograafiline piirkond

| — | Tootespetsifikaadi artikli 3 ja koonddokumendi punkti 4 muudatus |
| --- | --- |

—

Tootespetsifikaadi artikli 3 ja koonddokumendi punkti 4 muudatus

Lisatakse Torino provintsis asuv Villafranca Piemonte kommuun.

Villafranca Piemonte kommuuni lisamiseks on ajaloolised põhjused. Selle kommuuni geograafiline asukoht on selline, et see piirneb peaaegu kõigi Cuneo provintsi kommuunidega. Selline seotus on alati tähendanud, et toote tootmistingimused on samad mis juustu „Raschera“ geograafilises piirkonnas.

Tootmismeetod

Tootmismeetod

| — | Tootespetsifikaadi artikli 5 ja koonddokumendi punkti 3.3 muudatus – laabi liik |
| --- | --- |

—

Tootespetsifikaadi artikli 5 ja koonddokumendi punkti 3.3 muudatus – laabi liik

Praegune versioon:

„Piima tuleb kalgendada temperatuuril 27–36 °C, lisades sellele vedelat loomset laapi.“

Uus versioon:

„Piima tuleb kalgendada temperatuuril 27–38 °C.

Kui kasutatakse loomset laapi, peab see sisaldama vähemalt 80 % ulatuses kümosiini.

Kasutada võib mitteloomseid kalgendeid.“

Kalgendamistemperatuuri tõstmine on seletatav asjaoluga, et praegused juustuvalmistusmeetodid, sealhulgas starterkultuuride lisamine, vajavad parimaks toimimiseks kõrgemat temperatuuri.

Laabi omaduste muutmine on seletatav asjaoluga, et aastatepikkuste kogemuste põhjal on tootjad veendunud, et kasutades vähemalt 80 % kümosiinisisaldusega laapi, on võimalik toota kvaliteetsemat juustu, mille kvaliteet säilib kauem kui väiksema kümosiinisisaldusega laabi abil toodetud juustul.

Lisatud on ka võimalus kasutada mitteloomset päritolu laapi, et rahuldada tarbijate üha suuremat nõudlust seda liiki toodete järele.

| — | Tootespetsifikaadi artikli 5 ja koonddokumendi punkti 3.4 (tootmisetapid, mis peavad toimuma asjaomases piirkonnas) muudatus – soolamismeetodid |
| --- | --- |

—

Tootespetsifikaadi artikli 5 ja koonddokumendi punkti 3.4 (tootmisetapid, mis peavad toimuma asjaomases piirkonnas) muudatus – soolamismeetodid

Praegune versioon:

„Juust peab olema kuivsoolatud. Tavaliselt tehakse seda kaks korda ja sellele võib eelneda soolamine soolvees.“

Uus versioon:

„Juust soolatakse soolvees ja/või kuivsoolatakse.“

Seda muudatust toetab uuring, milles analüüsiti kehtivate tootekirjelduste kohase soolamise ja soolvees soolamise käigus saadud tulemusi. Uuring näitab, et kahte eri soolamismeetodit kasutades toodetud juustul „Raschera“ on ühesugused omadused. Seega otsustati anda tootjatele võimalus vabalt valida, millist soolamisviisi kasutada.

| — | Tootespetsifikaadi artikli 5 muudatus – juustu „Raschera“ laagerdamine |
| --- | --- |

—

Tootespetsifikaadi artikli 5 muudatus – juustu „Raschera“ laagerdamine

See muudatus võimaldab tootjatel kasutada märgistel sõnastust „Oltre quattro mesi“ [„rohkem kui neli kuud“].

Seega lisatakse järgmine tekst:

„Juust, mis on laagerdunud vähemalt 120 päeva, võib olla varustatud märkega „Oltre quattro mesi“, mis kantakse pabersildile eraldi real.“

See sõnastus võimaldab rohkem kui neli kuud laagerdunud juustu „Raschera“ täpsemat identifitseerimist ja võimaldab tarbijatel selle hõlpsasti ära tunda.

Muu

Muu

| — | Tootespetsifikaadi artikli 3 ja koonddokumendi punkti 3.3 muudatus – „Raschera d’Alpeggio“ määratlus |
| --- | --- |

—

Tootespetsifikaadi artikli 3 ja koonddokumendi punkti 3.3 muudatus – „Raschera d’Alpeggio“ määratlus

Selle muudatusega ei muudeta tootmispiirkonda, vaid viiakse tooteliik „di Alpeggio“ vastavusse Piemonte maakonna eeskirjadega.

Praegune versioon:

„Tootmis- ja laagerdumispiirkond hõlmab kogu Cuneo provintsi. Ümaral või ristkülikukujulisel juustul „Raschera“, mida toodetakse ja laagerdatakse vähemalt 900 m üle merepinna asuvates järgmistes kommuunides: Frabosa Soprana, Frabosa Sottana, Garessio (ainult Valcasotto piirkond), Magliano Alpi (ainult Ormea kommuuniga piirnev osa), Montaldo Mondovì, Ormea, Pamparato, Roburent ja Roccaforte Mondovì, kasutades loetletud kommuunidest pärit piima, võib kasutada märget „di Alpeggio““.

Uus versioon:

„Kaitstud päritolunimetusega juustu „Raschera“ valmistamiseks kasutatava piima tootmise, selle juustu valmistamise ja laagerdamise piirkond hõlmab kogu Cuneo provintsi ja Torino provintsi Villafranca Piemonte kommuuni. Kaitstud päritolunimetusega ümarat või ristkülikukujulist juustu „Raschera d’Alpeggio“ toodetakse ja laagerdatakse ainult järgmistes kommuunides: Frabosa Soprana, Frabosa Sottana, Garessio (ainult Valcasotto piirkond), Magliano Alpi (ainult Ormea kommuuniga piirnev osa), Montaldo Mondovì, Ormea, Pamparato, Roburent ja Roccaforte Mondovì. Seda tüüpi „Raschera“ juustu puhul võib piim pärineda ja juust laagerduda üksnes eespool nimetatud vähemalt 900 m üle merepinna asuvate kommuunide territooriumil. Nimetust „Raschera d’Alpeggio“ kasutatakse juustu puhul, mida valmistatakse piimast, mis on saadud rohusöödalistelt loomadelt ajavahemikul 1. juunist kuni 15. oktoobrini, mil nad elavad mägikarjamaadel. Lisaks värskele rohule võib loomade söödale lisada päevas kuni 10 % kuivainet. Juustu „Raschera d’Alpeggio“ toodetakse piimast, mis on saadud rohusöödalistelt loomadelt, kes elavad mägikarjades, mis ei ole rändkarjad, ja keda kasvatatakse ainult eespool nimetatud kommuunide vähemalt 900 m üle merepinna asuvatel aladel, järgides eespool nimetatud nõudeid ajavahemiku ja söötmise kohta.“

Tarbijate seas segaduse vältimiseks on Piemonte maakond täpsustanud, millistel tingimustel kasutatakse märgistusel sõnu „di Alpeggio“. Seega on juustu „Raschera“ tootjad viinud oma tootespetsifikaadi nende eeskirjadega kooskõlla.

| — | Tootespetsifikaadi artikli 6 ja koonddokumendi punkti 5 muudatus |
| --- | --- |

—

Tootespetsifikaadi artikli 6 ja koonddokumendi punkti 5 muudatus

Selle muudatusega viiakse laapi käsitlev lause kooskõlla laapi käsitleva muudetud õigusnormiga.

Praegune sõnastus:

„[...] vedela loomse laabi kasutamine [...]“

Uus versioon:

„[...] kasutatava laabi ja kalgendite kvaliteet [...]“

Selle muudatusega tagatakse, et geograafilise piirkonnaga seose kohta esitatud teave on kooskõlas muudatusega, mida taotletakse seoses kasutatava laabi liigiga.

Cuneo provintsiga esineva seose kirjeldamisel on lisatud ka viide Torino provintsi Villafranca Piemonte kommuunile.

Geograafiline piirkond hõlmab nüüd ka seda kommuuni, et muuta seos sidusaks.

KOONDDOKUMENT

„Raschera“

„Raschera“

ELi nr: PDO-IT-0023-AM02 – 23. september 2020

ELi nr: PDO-IT-0023-AM02 – 23. september 2020

KPN (X) KGT ( )

KPN (X) KGT ( )

1.   [KPNi või KGT] nimetus(ed)

[KPNi või KGT] nimetus(ed)

„Raschera“

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Liikmesriik või kolmas riik

Itaalia

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1.   Toote liik [loetletud XI lisas]

Toote liik [loetletud XI lisas]

Klass 1.3. Juust

3.2.   Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

Nimetusega „Raschera“ tähistatakse täisrasvast või keskmise rasvasisaldusega pressjuustu, mida valmistatakse lehmapiimast (mis võib olla läbinud puhastusprotsessi), millesse võib olla lisatud väheses koguses lamba- ja/või kitsepiima, mida mõnikord kooritakse osaliselt piima pinnale kerkinud koorekihi eemaldamisega ja mis võib olla nakatatud piimaensüümide ja/või looduslike starterkultuuridega. Seda kasutatakse lauajuustuna ja sellel on järgmised omadused.

Kuju: silindriline või ristkülikukujuline, lameda üla- ja alaosaga.

Mõõtmed:

| — | ümar juust „Raschera“: läbimõõt 30–40 cm, kergelt kumera külje kõrgus 6–9 cm; |
| --- | --- |

—

ümar juust „Raschera“: läbimõõt 30–40 cm, kergelt kumera külje kõrgus 6–9 cm;

| — | ristkülikukujuline juust „Raschera“: iga külje pikkus 28–40 cm, ebakorrapäraste servade kõrgus 7–15 cm. |
| --- | --- |

—

ristkülikukujuline juust „Raschera“: iga külje pikkus 28–40 cm, ebakorrapäraste servade kõrgus 7–15 cm.

Kaal:

| — | ümar juust „Raschera“: 5–9 kg; |
| --- | --- |

—

ümar juust „Raschera“: 5–9 kg;

| — | ristkülikukujuline juust „Raschera“: 6–10 kg. |
| --- | --- |

—

ristkülikukujuline juust „Raschera“: 6–10 kg.

Juustumassi värvus: valge või vandlivärvi.

Koorik: õhuke, hall ja/või punakas, mõnikord kollaka varjundiga, elastne, sile ja ühtlane, mõnikord tekivad juustu servadele punakad laigud, mis tulevad laagerdumise käigus üha selgemalt esile; koorik ei ole söödav.

Juustumassi tekstuur: üsna tihke ja elastne, ebaühtlaselt jaotunud väikeste aukudega, mõnikord kooriku lähedal õrnade loomulike soontega.

Maitse: peen, hõrk, iseloomuliku lõhnaga, laagerdumisel muutub veidi pikantsemaks ja tugevamaks.

Rasvasisaldus kuivaines: vähemalt 32 %.

Mõõtmed ja kaal olenevad veidi laagerdumisajast.

3.3.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Lehmade ja vajaduse korral ka lammaste ja/või kitsede sööt koosneb peamiselt geograafiliselt määratletud piirkonna rohumaadelt või karjamaadelt saadud haljas- või konserveeritud toorsöödast (silo) või kuivsöödast ning väga liigirohketelt rohumaadelt tehtud heinast.

Kui kasutatakse loomset laapi, peab see sisaldama vähemalt 80 % ulatuses kümosiini. Kasutada võib mitteloomseid kalgendeid.

Nimetust „Raschera d’Alpeggio“ kasutatakse juustu puhul, mida valmistatakse piimast, mis on saadud rohusöödalistelt loomadelt ajavahemikul 1. juunist kuni 15. oktoobrini, mil nad elavad mägikarjamaadel. Lisaks värskele rohule võib loomade söödale lisada päevas kuni 10 % kuivainet. Juustu „Raschera d’Alpeggio“ valmistatakse piimast, mis on saadud rohusöödalistelt loomadelt, kes elavad mägikarjades, mis ei ole rändkarjad, ja keda kasvatatakse ainult eespool nimetatud kommuunide vähemalt 900 m üle merepinna asuvatel aladel, järgides eespool nimetatud nõudeid ajavahemiku ja söötmise kohta.

3.4.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Juustu „Raschera“ valmistamiseks kasutatavat piima andva piimakarja kasvatamine peab toimuma määratletud geograafilises piirkonnas.

Piim tuleb toota ja töödelda määratletud geograafilises piirkonnas.

3.5.   Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

—

—

3.6.   Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Kaitstud nimetusele vastavust kinnitab märgistus, milleks on pabersilt (ümara juustu puhul läbimõõduga 25 cm ja ristkülikukujulise juustu puhul küljepikkusega 25 cm, tavapärasel tootel rohelise põhjaga ja tootel märgistusega „d’Alpeggio“ [„alpiaasadel karjatatavate loomade piimast“] kollasega) ning juustu ühe lameda poole keskele vajutatav põletusmärk. Toodet võib kaitstud päritolunimetuse „Raschera“ all turustada üksnes pärast kirjeldatud viisil märgistamist ja sildiga varustamist.

Pabersildi võib kinnitada tootele toiduliimiga.

Kaitstud päritolunimetusega juustu „Raschera“ logol on stiliseeritud R-täht. Juustu „Raschera d’Alpeggio“ puhul on stiliseeritud R-tähe sisse kujundatud a-täht.

Kirjeldatud logosid kasutatakse ka põletusmärgi põletusraual. Nende logode lahutamatuks osaks on juustu- või laagerduskoja kolmekohaline identifitseerimisnumber, mis paigutatakse R-tähe või „d’Alpeggio“ juustu R-tähe alla. Sama logo (ilma identifitseerimisnumbrita) kantakse hiljem pabersiltidele ja see peab olema ka portsjonitena müüdava juustu müügiloal.

Image 1

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Kaitstud päritolunimetusega juustu „Raschera“ valmistamiseks kasutatava piima tootmine ning selle juustu valmistamine ja laagerdamine hõlmab kogu Cuneo provintsi ja Torino provintsi Villafranca Piemonte kommuuni.

Kaitstud päritolunimetusega ümarat või ristkülikukujulist juustu „Raschera d’Alpeggio“ toodetakse ja laagerdatakse ainult järgmistes kommuunides: Frabosa Soprana, Frabosa Sottana, Garessio (ainult Valcasotto piirkond), Magliano Alpi (ainult Ormea kommuuniga piirnev osa), Montaldo Mondovì, Ormea, Pamparato, Roburent ja Roccaforte Mondovì. Seda tüüpi „Raschera“ juustu puhul võib piim pärineda ja juust laagerduda üksnes eespool nimetatud vähemalt 900 m üle merepinna asuvate kommuunide territooriumil.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

Seos geograafilise piirkonnaga

Mereäärsete Alpide rohumaade kliima on Liguuria mere ja Po jõe tasandiku vahele jääva geograafilise asendi tõttu pigem vihmane. Sellest tulenevalt ja samuti ka põhjusel, et mere lähedus muudab temperatuuri mahedamaks, on piirkonna taimestik erakordselt liigirikas ning mitmed taimeliigid muudavad rohumaad botaanilisest seisukohast väga huvipakkuvaks (siin on üle 100 endeemilise liigi). Tänu taimede rohkusele ja liigirikkusele võib siinsetelt lehmadelt lüpstud piimas täheldada üksnes sellele piirkonnale iseloomulikke lõhnu ja maitseid. Ka mäejalamil asuv mägine ala ja selle kõrvale jääv Cuneo tasandik on mere mõjutustega, sellele lisanduvad settelise päritoluga tasandiku pinnase omadused tagavad pehme ja looduslikult väga viljaka mullastiku, millel kasvavad väga kvaliteetne ja toitaineterikas rohi ja hein. Lisaks on tänu rohkele vahemerelisele päikesevalgusele ja mandrilise iseloomuga soojusliikumisele piirkonnas valmistatud toorsööt (silo) ja teraviljakultuurid, mida lehmade söödaks kasutatakse, selliste omadustega, mis tagavad suure toiteväärtuse ja võimaldavad saada juustukodade jaoks väga kvaliteetset piima. Cuneo provints on alati silma paistnud oma eespool osutatud kliima- ja mullastikutingimuste poolest, siia lisandub ka karjaste ja Cuneo tasandikul hajali asuvate väikeste ja keskmise suurusega juustukodade juustumeistrite oskusteave ning asjaolu, et tarbijad on huvitatud sellisest traditsioonilisest tootest nagu „Raschera“ juust ja tunnevad seda hästi. Juustu „Raschera“ eripäraks on õhuke ja elastne halli või hallikaskollase värvusega koor, mis võib, eriti alpiaasadel karjatatavate loomade piimast valmistatud „Raschera d’Alpeggio“ puhul, võtta teatavate hallitusseente kasvust tulenevalt punaka tooni. Juustumassi tekstuur on üsna tihke ja elastne, ebaühtlaselt jaotunud väikeste aukudega. Maitse on peen ja hõrk, iseloomuliku lõhnaga („Raschera d’Alpeggio“ juustu puhul on kergelt aimatav alpiaasade taimestiku hõng) ning muutub laagerdumisel veidi pikantsemaks ja tugevamaks. Vähem tähtis ei ole ka juustu neljakandiline kuju, mida esineb praegusel ajal rohkem kui ümarat (ümara kujuga juust moodustab kogutoodangust üksnes 3 %) ja mille järgi tarbijad toote kohe ära tunnevad.

Juustu erilised omadused tulenevad suures osas üksnes Cuneo provintsi ja Torino provintsi Villafranca Piemonte kommuuni aladelt pärit piima heast kvaliteedist, kohalikest töötlemismeetoditest ja juustu laagerdumisest vanaaegsetes maakeldrites või kliimaseadmega hoiuruumides, mille õhuniiskus ja temperatuur vastavad täpselt looduslikele koobastele, mõjutades märkimisväärselt lõpptoote kvaliteeti.

Juust saab oma maitse hea kvaliteediga piimast. Juustu „Raschera“ valmistamiseks kasutatavas piimas tuleb iseloomulikult esile lehmade söödaks olevate taimeliikide mitmekesisus. Taimede hulgas on ka piirkonnale omaseid endeemilisi liike.

Töötlemismeetodite eripära on seotud kohalike inimeste oskusteabega: piirkonnas kasutatakse kvaliteetset laapi, millega kohalikud tootjad on traditsiooniliselt piima kalgendanud, olulised on ka juustumeistrite pika aja jooksul omandatud oskused piima töötlemisel ja kalgendi tükeldamisel. Kalgendi töötlemine tähendab selle tükeldamist ja segamist kuni umbes maisitera suuruste tükkide tekkimiseni. Kui selles etapis on kalgendit korralikult segatud, muutub juustu tekstuur laagerdumisel elastseks ja tekivad silmakesed.

Juust pannakse laagerduma vanaaegsetesse maakeldritesse või kliimaseadmega hoiuruumidesse, mille õhuniiskus ja temperatuur vastavad täpselt looduslikele koobastele. Need tingimused aitavad oluliselt kaasa sellele, et juustu koorel hakkavad vohama hallitusseened ja koor ise saab õige paksuse ja elastsuse.

Juustu „Raschera“ tootmise nüüdseks juba sajandivanune traditsioon sai alguse Mondovì piirkonna juustukodade tüüpilisest tootest, mille valmistamine levis seejärel edasi naabruses asuvale Cuneo tasandikule, kuna talvel aeti osa piimakarja tasandiku heinamaadele rohtu sööma. Selle traditsiooni tulemusena on toote maine muutunud selliseks, et kui eelkõige mõnes maakohas räägitakse väga heast ja kvaliteetsest juustust, siis kasutatakse sõna „raschera“.

Tänu kõigele sellele on juustu „Raschera“, mis ei ole vallutanud mitte ainult piemontelaste, vaid kogu Põhja-Itaalia maitsemeeled, turgudel kogu aasta vältel väga nõutud kaup.

Viide tootespetsifikaadi avaldamisele

Viide tootespetsifikaadi avaldamisele

(Viitemääruse artikli 6 lõike 1 teine lõik)

Tootespetsifikaadi terviktekstiga saab tutvuda veebisaidil http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

või

otse põllumajandus-, toidu- ja metsandusministeeriumi veebisaidil (www.politicheagricole.it), klõpsates ekraani ülemises paremas osas linki „Qualità“, seejärel ekraani vasakus ääres linki „Prodotti DOP IGP STG“ ja lõpuks linki „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE“.

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

---