# Euroopa Liidu C 396/2021

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 396 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 64. aastakäik30. september 2021 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 396

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

64. aastakäik30. september 2021

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | II   Teatised |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2021/C 396/01 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.10467 – Insight/Francisco Partners/NMI) (
  1
  ) | 1 |

Sisukord

Lehekülg

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

2021/C 396/01

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.10467 – Insight/Francisco Partners/NMI) (
  1
  )

1

1

---

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2021/C 396/02 | Euro vahetuskurss — 29. september 2021 | 2 |
| | EUROOPA MAJANDUSPIIRKONDA KÄSITLEV TEAVE |
| | EFTA järelevalveamet |
| 2021/C 396/03 | Riigiabi – Otsus mitte esitada vastuväiteid | 3 |
| 2021/C 396/04 | Riigiabi – Otsus mitte esitada vastuväiteid | 4 |
| 2021/C 396/05 | Riigiabi – Otsus mitte esitada vastuväiteid | 5 |
| 2021/C 396/06 | Riigiabi – Otsus mitte esitada vastuväiteid | 6 |
| 2021/C 396/07 | EFTA järelevalveameti teadaanne vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) artikli 16 lõikele 4 — Avaliku teenindamise kohustuste kehtestamine regulaarlennuliinidel (
  1
  ) | 7 |
| 2021/C 396/08 | EFTA järelevalveameti teadaanne vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) artikli 17 lõikele 5 — Hanketeade seoses regulaarlennuteenuste osutamisega avaliku teenindamise kohustuste alusel | 8 |
| 2021/C 396/09 | EFTA järelevalveameti teadaanne vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) artikli 17 lõikele 5 — Hanketeade seoses regulaarlennuteenuste osutamisega avaliku teenindamise kohustuste alusel | 9 |
| 2021/C 396/10 | EFTA järelevalveameti teadaanne vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) artikli 16 lõikele 4 — Avaliku teenindamise kohustuste tühistamine regulaarlennuliinidel | 10 |
| 2021/C 396/11 | Riigiabi – Otsus mitte esitada vastuväiteid | 11 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2021/C 396/02

Euro vahetuskurss — 29. september 2021

2

EUROOPA MAJANDUSPIIRKONDA KÄSITLEV TEAVE

EFTA järelevalveamet

2021/C 396/03

Riigiabi – Otsus mitte esitada vastuväiteid

3

2021/C 396/04

Riigiabi – Otsus mitte esitada vastuväiteid

4

2021/C 396/05

Riigiabi – Otsus mitte esitada vastuväiteid

5

2021/C 396/06

Riigiabi – Otsus mitte esitada vastuväiteid

6

2021/C 396/07

EFTA järelevalveameti teadaanne vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) artikli 16 lõikele 4 — Avaliku teenindamise kohustuste kehtestamine regulaarlennuliinidel (
  1
  )

1

7

2021/C 396/08

EFTA järelevalveameti teadaanne vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) artikli 17 lõikele 5 — Hanketeade seoses regulaarlennuteenuste osutamisega avaliku teenindamise kohustuste alusel

8

2021/C 396/09

EFTA järelevalveameti teadaanne vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) artikli 17 lõikele 5 — Hanketeade seoses regulaarlennuteenuste osutamisega avaliku teenindamise kohustuste alusel

9

2021/C 396/10

EFTA järelevalveameti teadaanne vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) artikli 16 lõikele 4 — Avaliku teenindamise kohustuste tühistamine regulaarlennuliinidel

10

2021/C 396/11

Riigiabi – Otsus mitte esitada vastuväiteid

11

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2021/C 396/12 | Teade teatavate dumpinguvastaste meetmete eelseisva aegumise kohta | 12 |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2021/C 396/13 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.10490 – Bain Capital/CTI/BBG Holding) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 13 |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2021/C 396/14 | Veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaati tehtava liidu muudatuse taotluse avaldamine vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 97 lõikele 3 | 15 |
| 2021/C 396/15 | Tootespetsifikaadi olulise muudatuse heakskiitmise taotluse avaldamine vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punktile b | 22 |

V   Teated

ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2021/C 396/12

Teade teatavate dumpinguvastaste meetmete eelseisva aegumise kohta

12

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2021/C 396/13

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.10490 – Bain Capital/CTI/BBG Holding) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

13

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2021/C 396/14

Veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaati tehtava liidu muudatuse taotluse avaldamine vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 97 lõikele 3

15

2021/C 396/15

Tootespetsifikaadi olulise muudatuse heakskiitmise taotluse avaldamine vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punktile b

22

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

| 30.9.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 396/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 396/1

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(Juhtum M.10467 – Insight/Francisco Partners/NMI)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2021/C 396/01)

24. septembril 2021 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32021M10467 all. EUR-Lex pakub online-juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32021M10467 all. EUR-Lex pakub online-juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 30.9.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 396/2 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 396/2

---

Euro vahetuskurss (1)

29. september 2021

(2021/C 396/02)

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,1654 |
| JPY | Jaapani jeen | 129,89 |
| DKK | Taani kroon | 7,4360 |
| GBP | Inglise nael | 0,86443 |
| SEK | Rootsi kroon | 10,1830 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,0829 |
| ISK | Islandi kroon | 150,70 |
| NOK | Norra kroon | 10,1430 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 25,457 |
| HUF | Ungari forint | 359,60 |
| PLN | Poola zlott | 4,6260 |
| RON | Rumeenia leu | 4,9460 |
| TRY | Türgi liir | 10,3168 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,6112 |
| CAD | Kanada dollar | 1,4793 |
| HKD | Hongkongi dollar | 9,0714 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,6826 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,5822 |
| KRW | Korea vonn | 1 381,20 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 17,5210 |
| CNY | Hiina jüaan | 7,5347 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,4975 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 16 670,71 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,8769 |
| PHP | Filipiini peeso | 59,203 |
| RUB | Vene rubla | 84,6823 |
| THB | Tai baat | 39,490 |
| BRL | Brasiilia reaal | 6,3218 |
| MXN | Mehhiko peeso | 23,7082 |
| INR | India ruupia | 86,4670 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,1654

JPY

Jaapani jeen

129,89

DKK

Taani kroon

7,4360

GBP

Inglise nael

0,86443

SEK

Rootsi kroon

10,1830

CHF

Šveitsi frank

1,0829

ISK

Islandi kroon

150,70

NOK

Norra kroon

10,1430

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

25,457

HUF

Ungari forint

359,60

PLN

Poola zlott

4,6260

RON

Rumeenia leu

4,9460

TRY

Türgi liir

10,3168

AUD

Austraalia dollar

1,6112

CAD

Kanada dollar

1,4793

HKD

Hongkongi dollar

9,0714

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,6826

SGD

Singapuri dollar

1,5822

KRW

Korea vonn

1 381,20

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

17,5210

CNY

Hiina jüaan

7,5347

HRK

Horvaatia kuna

7,4975

IDR

Indoneesia ruupia

16 670,71

MYR

Malaisia ringit

4,8769

PHP

Filipiini peeso

59,203

RUB

Vene rubla

84,6823

THB

Tai baat

39,490

BRL

Brasiilia reaal

6,3218

MXN

Mehhiko peeso

23,7082

INR

India ruupia

86,4670

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

EUROOPA MAJANDUSPIIRKONDA KÄSITLEV TEAVE

EFTA järelevalveamet

| 30.9.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 396/3 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 396/3

---

Riigiabi – Otsus mitte esitada vastuväiteid

(2021/C 396/03)

EFTA järelevalveamet ei esita vastuväiteid järgmise riigiabi meetme kohta:

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 16.6.2021 |
| --- | --- |
| Juhtumi number | 86973 |
| Otsuse number | 127/21/COL |
| EFTA riik | Norra |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi): | COVID-19 abikava riikliku tähtsusega spordiürituste korraldajatele |
| Õiguslik alus | Määrus, mis käsitleb riikliku tähtsusega spordiürituste ajutist abikava |
| Meetme liik | Abikava |
| Eesmärk | Tagada riikliku tähtsusega spordiürituste toimumine |
| Abi vorm | Otsetoetused |
| Eelarve | 620 miljonit Norra krooni |
| Abi osakaal | Kuni 70 % toetus kavakohaselt toimuvate ürituste puhul
  Kuni 50 % toetus tühistatud ürituste puhul |
| Kestus | 1.7.2021 – 31.10.2021 |
| Majandusharud | Vabatahtlik tegevus – ainult spordiürituste korraldajad |
| Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress | The Norwegian Gaming and Foundation Authority (Norra hasartmängu- ja sihtasutuste amet) |
| P.O. Box 800 |
| N-6805 Førde |
| NORRA |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

16.6.2021

Juhtumi number

86973

Otsuse number

127/21/COL

EFTA riik

Norra

Nimetus (ja/või abisaaja nimi):

COVID-19 abikava riikliku tähtsusega spordiürituste korraldajatele

Õiguslik alus

Määrus, mis käsitleb riikliku tähtsusega spordiürituste ajutist abikava

Meetme liik

Abikava

Eesmärk

Tagada riikliku tähtsusega spordiürituste toimumine

Abi vorm

Otsetoetused

Eelarve

620 miljonit Norra krooni

Abi osakaal

Kuni 70 % toetus kavakohaselt toimuvate ürituste puhul

Kuni 50 % toetus tühistatud ürituste puhul

Kestus

1.7.2021 – 31.10.2021

Majandusharud

Vabatahtlik tegevus – ainult spordiürituste korraldajad

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress

The Norwegian Gaming and Foundation Authority (Norra hasartmängu- ja sihtasutuste amet)

P.O. Box 800

N-6805 Førde

NORRA

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav EFTA järelevalveameti veebilehel: http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/decisions/

---

| 30.9.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 396/4 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 396/4

---

Riigiabi – Otsus mitte esitada vastuväiteid

(2021/C 396/04)

EFTA järelevalveamet ei esita vastuväiteid järgmise riigiabi meetme kohta:

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 18. juuni 2021 |
| --- | --- |
| Juhtumi number | 87003 |
| Otsuse number | 135/21/COL |
| EFTA riik | Norra |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | COVID-19 abikava lennujaamade käitajatele |
| Õiguslik alus | Norra parlamendi vastuvõetud otsused ja transpordiministeeriumi avaldatud avalikud suunised, mis sisaldavad meetmete kõiki asjakohaseid tingimusi |
| Meetme liik | Abikava |
| Eesmärk | Hüvitada katmata püsikulud ja seega vähendada COVID-19 pandeemia põhjustatud kahju |
| Abi vorm | Toetused |
| Eelarve | Hinnanguliselt 212,5 miljonit Norra krooni |
| Osatähtsus | 70–90 % |
| Kestus | 1. jaanuar – 31. detsember 2021 |
| Majandussektorid | Lennujaamasektor |
| Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress | Transpordiministeerium |
| P.O. Box 8010 Dep |
| N-0030 Oslo |
| NORRA |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

18. juuni 2021

Juhtumi number

87003

Otsuse number

135/21/COL

EFTA riik

Norra

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

COVID-19 abikava lennujaamade käitajatele

Õiguslik alus

Norra parlamendi vastuvõetud otsused ja transpordiministeeriumi avaldatud avalikud suunised, mis sisaldavad meetmete kõiki asjakohaseid tingimusi

Meetme liik

Abikava

Eesmärk

Hüvitada katmata püsikulud ja seega vähendada COVID-19 pandeemia põhjustatud kahju

Abi vorm

Toetused

Eelarve

Hinnanguliselt 212,5 miljonit Norra krooni

Osatähtsus

70–90 %

Kestus

1. jaanuar – 31. detsember 2021

Majandussektorid

Lennujaamasektor

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress

Transpordiministeerium

P.O. Box 8010 Dep

N-0030 Oslo

NORRA

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav EFTA järelevalveameti veebilehel: http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/decisions/

---

| 30.9.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 396/5 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 396/5

---

Riigiabi – Otsus mitte esitada vastuväiteid

(2021/C 396/05)

EFTA järelevalveamet ei esita vastuväiteid järgmise riigiabi meetme kohta:

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 24.6.2021 |
| --- | --- |
| Juhtumi number | 87015 |
| Otsuse number | 169/21/COL |
| EFTA riik | Norra |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi): | COVID-19 seotud muudatus kultuurifilmide tootjate toetuskavas |
| Õiguslik alus | Määrus audiovisuaalteoste tootmiseks antava toetuse kohta |
| Meetme liik | Abikava |
| Eesmärk | Tagada, et COVID-19 puhangu põhjustatud häired ei kahjusta kultuurifilmide tootjate elujõulisust ega kultuurifilmide tulevast tootmist |
| Abi vorm | Otsetoetus |
| Eelarve | 10 miljonit Norra krooni |
| Abi osakaal | Toetus kuni 100 % hinnangulisest saamatajäänud tulust, mis oleks saadud kassatulust 13.3.2020 kuni 31.10.2020 |
| Kestus | 24.6.2021 – 31.12.2021 |
| Majandusharud | Audiovisuaalteoste tootmine |
| Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress | Norra Filmiinstituut |
| P.O. Box 482 |
| N-0105 Oslo |
| NORRA |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

24.6.2021

Juhtumi number

87015

Otsuse number

169/21/COL

EFTA riik

Norra

Nimetus (ja/või abisaaja nimi):

COVID-19 seotud muudatus kultuurifilmide tootjate toetuskavas

Õiguslik alus

Määrus audiovisuaalteoste tootmiseks antava toetuse kohta

Meetme liik

Abikava

Eesmärk

Tagada, et COVID-19 puhangu põhjustatud häired ei kahjusta kultuurifilmide tootjate elujõulisust ega kultuurifilmide tulevast tootmist

Abi vorm

Otsetoetus

Eelarve

10 miljonit Norra krooni

Abi osakaal

Toetus kuni 100 % hinnangulisest saamatajäänud tulust, mis oleks saadud kassatulust 13.3.2020 kuni 31.10.2020

Kestus

24.6.2021 – 31.12.2021

Majandusharud

Audiovisuaalteoste tootmine

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress

Norra Filmiinstituut

P.O. Box 482

N-0105 Oslo

NORRA

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav EFTA järelevalveameti veebilehel: http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/decisions/

---

| 30.9.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 396/6 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 396/6

---

Riigiabi – Otsus mitte esitada vastuväiteid

(2021/C 396/06)

EFTA järelevalveamet ei esita vastuväiteid järgmise riigiabi meetme kohta:

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 25.6.2021 |
| --- | --- |
| Juhtumi number | 87016 |
| Otsuse number | 170/21/COL |
| EFTA riik | Island |
| Nimetus | COVID-19 – digitaalsete kinkevautšerite kava 2. muudatus |
| Õiguslik alus | Digitaalsete vautšerite seaduse nr 54/2020 (lög um ferðagjöf) muutmise seadus |
| Meetme liik | Abikava |
| Eesmärk | Suurendada sisenõudlust turismiteenuste järele, tuues seeläbi kasu turismiteenuste sektorile |
| Abi vorm | Toetused (kaudne abi) |
| Eelarve | 1,4 miljardit Islandi krooni |
| Kestus | 1.6.2021– 30.9.2021 |
| Majandussektorid | Turism |
| Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress | The Ministry of Finance and Economic Affairs (Rahandus- ja majandusministeerium) |
| Arnarhvoli við Lindargötu, |
| 101 REYKJAVÍK |
| ISLAND |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

25.6.2021

Juhtumi number

87016

Otsuse number

170/21/COL

EFTA riik

Island

Nimetus

COVID-19 – digitaalsete kinkevautšerite kava 2. muudatus

Õiguslik alus

Digitaalsete vautšerite seaduse nr 54/2020 (lög um ferðagjöf) muutmise seadus

Meetme liik

Abikava

Eesmärk

Suurendada sisenõudlust turismiteenuste järele, tuues seeläbi kasu turismiteenuste sektorile

Abi vorm

Toetused (kaudne abi)

Eelarve

1,4 miljardit Islandi krooni

Kestus

1.6.2021– 30.9.2021

Majandussektorid

Turism

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress

The Ministry of Finance and Economic Affairs (Rahandus- ja majandusministeerium)

Arnarhvoli við Lindargötu,

101 REYKJAVÍK

ISLAND

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav EFTA järelevalveameti veebisaidil http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/decisions/

---

| 30.9.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 396/7 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 396/7

---

EFTA järelevalveameti teadaanne vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) artikli 16 lõikele 4

Avaliku teenindamise kohustuste kehtestamine regulaarlennuliinidel

(EMPs kohaldatav tekst)

(2021/C 396/07)

| Liikmesriik | Norra |
| --- | --- |
| Lennuliin | — | Lennuliinid järgmiste sihtpunktide vahel: Kirkenes, Vadsø, Vardø, Båtsfjord, Berlevåg, Mehamn, Honningsvåg, Hammerfest ja Alta |

Liikmesriik

Norra

Lennuliin

—

Lennuliinid järgmiste sihtpunktide vahel: Kirkenes, Vadsø, Vardø, Båtsfjord, Berlevåg, Mehamn, Honningsvåg, Hammerfest ja Alta

| — | Hasvik – Tromsø ja vastassuunas, Hasvik – Hammerfest ja vastassuunas, Sørkjosen – Tromsø ja vastassuunas |
| --- | --- |

—

Hasvik – Tromsø ja vastassuunas, Hasvik – Hammerfest ja vastassuunas, Sørkjosen – Tromsø ja vastassuunas

| — | Lakselv – Tromsø ja vastassuunas |
| --- | --- |

—

Lakselv – Tromsø ja vastassuunas

| — | Andenes – Bodø ja vastassuunas, Andenes – Tromsø ja vastassuunas |
| --- | --- |

—

Andenes – Bodø ja vastassuunas, Andenes – Tromsø ja vastassuunas

| — | Harstad/Narvik – Tromsø ja vastassuunas |
| --- | --- |

—

Harstad/Narvik – Tromsø ja vastassuunas

| — | Harstad/Narvik – Bodø ja vastassuunas |
| --- | --- |

—

Harstad/Narvik – Bodø ja vastassuunas

| — | Stokmarknes – Tromsø ja vastassuunas |
| --- | --- |

—

Stokmarknes – Tromsø ja vastassuunas

| — | Stokmarknes – Bodø ja vastassuunas |
| --- | --- |

—

Stokmarknes – Bodø ja vastassuunas

| — | Leknes – Bodø ja vastassuunas |
| --- | --- |

—

Leknes – Bodø ja vastassuunas

| — | Svolvær – Bodø ja vastassuunas |
| --- | --- |

—

Svolvær – Bodø ja vastassuunas

| — | Røst – Bodø ja vastassuunas |
| --- | --- |

—

Røst – Bodø ja vastassuunas

| — | Brønnøysund – Bodø ja vastassuunas, Brønnøysund – Trondheim ja vastassuunas |
| --- | --- |

—

Brønnøysund – Bodø ja vastassuunas, Brønnøysund – Trondheim ja vastassuunas

| — | Sandnessjøen – Bodø ja vastassuunas, Sandnessjøen – Trondheim ja vastassuunas |
| --- | --- |

—

Sandnessjøen – Bodø ja vastassuunas, Sandnessjøen – Trondheim ja vastassuunas

| — | Mo i Rana – Bodø ja vastassuunas, Mo i Rana – Trondheim ja vastassuunas |
| --- | --- |

—

Mo i Rana – Bodø ja vastassuunas, Mo i Rana – Trondheim ja vastassuunas

| — | Mosjøen – Bodø ja vastassuunas, Mosjøen – Trondheim ja vastassuunas |
| --- | --- |

—

Mosjøen – Bodø ja vastassuunas, Mosjøen – Trondheim ja vastassuunas

| — | Namsos – Trondheim ja vastassuunas, Rørvik – Trondheim ja vastassuunas |
| --- | --- |

—

Namsos – Trondheim ja vastassuunas, Rørvik – Trondheim ja vastassuunas

Avaliku teenindamise kohustuste jõustumise kuupäev

1.4.2022

Aadress, millelt on võimalik saada muudetud avaliku teenindamise kohustuste teksti ning asjakohast teavet ja/või dokumente

Norra transpordiministeerium

Dokumendi leiate aadressil regjeringen.no

---

| 30.9.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 396/8 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 396/8

---

EFTA järelevalveameti teadaanne vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) artikli 17 lõikele 5

Hanketeade seoses regulaarlennuteenuste osutamisega avaliku teenindamise kohustuste alusel

(2021/C 396/08)

| Liikmesriik | Norra |
| --- | --- |
| Lennuliin | — | Lennuliinid järgmiste sihtpunktide vahel: Kirkenes, Vadsø, Vardø, Båtsfjord, Berlevåg, Mehamn, Honningsvåg, Hammerfest ja Alta |

Liikmesriik

Norra

Lennuliin

—

Lennuliinid järgmiste sihtpunktide vahel: Kirkenes, Vadsø, Vardø, Båtsfjord, Berlevåg, Mehamn, Honningsvåg, Hammerfest ja Alta

| — | Hasvik – Tromsø ja vastassuunas, Hasvik – Hammerfest ja vastassuunas, Sørkjosen – Tromsø ja vastassuunas |
| --- | --- |

—

Hasvik – Tromsø ja vastassuunas, Hasvik – Hammerfest ja vastassuunas, Sørkjosen – Tromsø ja vastassuunas

| — | Lakselv – Tromsø ja vastassuunas |
| --- | --- |

—

Lakselv – Tromsø ja vastassuunas

| — | Andenes – Bodø ja vastassuunas, Andenes – Tromsø ja vastassuunas |
| --- | --- |

—

Andenes – Bodø ja vastassuunas, Andenes – Tromsø ja vastassuunas

| — | Harstad/Narvik – Tromsø ja vastassuunas |
| --- | --- |

—

Harstad/Narvik – Tromsø ja vastassuunas

| — | Harstad/Narvik – Bodø ja vastassuunas |
| --- | --- |

—

Harstad/Narvik – Bodø ja vastassuunas

| — | Stokmarknes – Tromsø ja vastassuunas |
| --- | --- |

—

Stokmarknes – Tromsø ja vastassuunas

| — | Stokmarknes – Bodø ja vastassuunas |
| --- | --- |

—

Stokmarknes – Bodø ja vastassuunas

| — | Leknes – Bodø ja vastassuunas |
| --- | --- |

—

Leknes – Bodø ja vastassuunas

| — | Svolvær – Bodø ja vastassuunas |
| --- | --- |

—

Svolvær – Bodø ja vastassuunas

| — | Røst – Bodø ja vastassuunas |
| --- | --- |

—

Røst – Bodø ja vastassuunas

| — | Brønnøysund – Bodø ja vastassuunas, Brønnøysund – Trondheim ja vastassuunas |
| --- | --- |

—

Brønnøysund – Bodø ja vastassuunas, Brønnøysund – Trondheim ja vastassuunas

| — | Sandnessjøen – Bodø ja vastassuunas, Sandnessjøen – Trondheim ja vastassuunas |
| --- | --- |

—

Sandnessjøen – Bodø ja vastassuunas, Sandnessjøen – Trondheim ja vastassuunas

| — | Mo i Rana – Bodø ja vastassuunas, Mo i Rana – Trondheim ja vastassuunas |
| --- | --- |

—

Mo i Rana – Bodø ja vastassuunas, Mo i Rana – Trondheim ja vastassuunas

| — | Mosjøen – Bodø ja vastassuunas, Mosjøen – Trondheim ja vastassuunas |
| --- | --- |

—

Mosjøen – Bodø ja vastassuunas, Mosjøen – Trondheim ja vastassuunas

| — | Namsos – Trondheim ja vastassuunas, Rørvik – Trondheim ja vastassuunas |
| --- | --- |

—

Namsos – Trondheim ja vastassuunas, Rørvik – Trondheim ja vastassuunas

Lepingu kehtivusaeg

1.4.2022 – 31.3.2024

Pakkumuste esitamise tähtpäev

30.11.2021

Aadress, millelt on võimalik saada hanketeate teksti ning hankemenetluse ja muudetud avaliku teenindamise kohustusega seotud asjakohast teavet ja/või dokumente

Norra transpordiministeerium

Dokumendi leiate aadressil regjeringen.no

---

| 30.9.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 396/9 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 396/9

---

EFTA järelevalveameti teadaanne vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) artikli 17 lõikele 5

Hanketeade seoses regulaarlennuteenuste osutamisega avaliku teenindamise kohustuste alusel

(2021/C 396/09)

| Liikmesriik | Island |
| --- | --- |
| Lennuliin | Lennuliinid:






  1. | Akureyri – Grímsey – Akureyri |

Liikmesriik

Island

Lennuliin

Lennuliinid:

1.

Akureyri – Grímsey – Akureyri

| 2. | Akureyri – Vopnafjörður – Þórshöfn – Akureyri |
| --- | --- |

2.

Akureyri – Vopnafjörður – Þórshöfn – Akureyri

Lepingu kehtivusaeg

1. aprill 2022 – 31. märts 2025, võimalusega seda kahe aasta võrra pikendada.

Pakkumuste esitamise tähtpäev

Kaks kuud pärast käesoleva teadaande avaldamist

Aadress, millelt on võimalik saada hanketeate teksti ning hankemenetluse ja muudetud avaliku teenindamise kohustusega seotud asjakohast teavet ja/või dokumente

| Vegagerðin |
| --- |
| Suðurhrauni 3 |
| 210 Garðabæ |
| IS-ISLAND |

Vegagerðin

Suðurhrauni 3

210 Garðabæ

IS-ISLAND

Kontaktisik: Ólafur Þór Leifsson,

E-post: othl@vegagerdin.is,

Tel +354 8921516

https://tendsign.is/

| — | Nr.21-058 Áætlunarflug á Íslandi - Sérleyfi í flugi fyrir Vegagerðina |
| --- | --- |

—

Nr.21-058 Áætlunarflug á Íslandi - Sérleyfi í flugi fyrir Vegagerðina

| — | Nr.21-058 Regulaarlennud Islandil – Lennuliinide hange Vegagerdini / Islandi Teede- ja Rannikuameti jaoks |
| --- | --- |

—

Nr.21-058 Regulaarlennud Islandil – Lennuliinide hange Vegagerdini / Islandi Teede- ja Rannikuameti jaoks

---

| 30.9.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 396/10 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 396/10

---

EFTA järelevalveameti teadaanne vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) artikli 16 lõikele 4

Avaliku teenindamise kohustuste tühistamine regulaarlennuliinidel

(2021/C 396/10)

| Liikmesriik | Norra |
| --- | --- |
| Lennuliin | — | Lennuliinid järgmiste sihtpunktide vahel: Kirkenes, Vadsø, Vardø, Båtsfjord, Berlevåg, Mehamn, Honningsvåg, Hammerfest ja Alta |

Liikmesriik

Norra

Lennuliin

—

Lennuliinid järgmiste sihtpunktide vahel: Kirkenes, Vadsø, Vardø, Båtsfjord, Berlevåg, Mehamn, Honningsvåg, Hammerfest ja Alta

| — | Hasvik – Tromsø ja vastassuunas, Hasvik – Hammerfest ja vastassuunas, Sørkjosen – Tromsø ja vastassuunas |
| --- | --- |

—

Hasvik – Tromsø ja vastassuunas, Hasvik – Hammerfest ja vastassuunas, Sørkjosen – Tromsø ja vastassuunas

| — | Lakselv – Tromsø ja vastassuunas |
| --- | --- |

—

Lakselv – Tromsø ja vastassuunas

| — | Andenes – Bodø ja vastassuunas, Andenes – Tromsø ja vastassuunas |
| --- | --- |

—

Andenes – Bodø ja vastassuunas, Andenes – Tromsø ja vastassuunas

| — | Harstad/Narvik – Tromsø ja vastassuunas |
| --- | --- |

—

Harstad/Narvik – Tromsø ja vastassuunas

| — | Harstad/Narvik – Bodø ja vastassuunas |
| --- | --- |

—

Harstad/Narvik – Bodø ja vastassuunas

| — | Stokmarknes – Tromsø ja vastassuunas |
| --- | --- |

—

Stokmarknes – Tromsø ja vastassuunas

| — | Stokmarknes – Bodø ja vastassuunas |
| --- | --- |

—

Stokmarknes – Bodø ja vastassuunas

| — | Leknes – Bodø ja vastassuunas |
| --- | --- |

—

Leknes – Bodø ja vastassuunas

| — | Svolvær – Bodø ja vastassuunas |
| --- | --- |

—

Svolvær – Bodø ja vastassuunas

| — | Røst – Bodø ja vastassuunas |
| --- | --- |

—

Røst – Bodø ja vastassuunas

| — | Brønnøysund – Bodø ja vastassuunas, Brønnøysund – Trondheim ja vastassuunas |
| --- | --- |

—

Brønnøysund – Bodø ja vastassuunas, Brønnøysund – Trondheim ja vastassuunas

| — | Sandnessjøen – Bodø ja vastassuunas, Sandnessjøen – Trondheim ja vastassuunas |
| --- | --- |

—

Sandnessjøen – Bodø ja vastassuunas, Sandnessjøen – Trondheim ja vastassuunas

| — | Mo i Rana – Bodø ja vastassuunas, Mo i Rana – Trondheim ja vastassuunas |
| --- | --- |

—

Mo i Rana – Bodø ja vastassuunas, Mo i Rana – Trondheim ja vastassuunas

| — | Mosjøen – Bodø ja vastassuunas, Mosjøen – Trondheim ja vastassuunas |
| --- | --- |

—

Mosjøen – Bodø ja vastassuunas, Mosjøen – Trondheim ja vastassuunas

| — | Namsos – Trondheim ja vastassuunas, Rørvik – Trondheim ja vastassuunas |
| --- | --- |

—

Namsos – Trondheim ja vastassuunas, Rørvik – Trondheim ja vastassuunas

Avaliku teenindamise kohustuste jõustumise esialgne kuupäev

1.4.2017, 1.1.2021 ja 1.10.2021

Tühistamise kuupäev

1.4.2022

Aadress, millelt on võimalik saada avaliku teenindamise kohustuse teksti ning asjakohast teavet ja/või dokumente

2. juunil 2016 Euroopa Liidu Teatajas C 195 ja EMP kaasandes nr 31 väljakuulutatud avaliku teenindamise kohustus asjaomastel liinidel on käesolevaga tühistatud.

4. juunil 2020 Euroopa Liidu Teatajas C 185 ja EMP kaasandes nr 37 väljakuulutatud avaliku teenindamise kohustus asjaomasel liinil ((Harstad/Narvik – Bodø ja vastassuunas) on käesolevaga tühistatud.

15. aprillil 2021 Euroopa Liidu Teatajas C 132 ja EMP kaasandes nr 27 väljakuulutatud avaliku teenindamise kohustused asjaomastel liinidel (Stokmarknes – Bodø ja Stokmarknes – Tromsø ja vastassuunas) on käesolevaga tühistatud.

Norra transpordiministeerium

Dokumendi leiate aadressil regjeringen.no

---

| 30.9.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 396/11 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 396/11

---

Riigiabi – Otsus mitte esitada vastuväiteid

(2021/C 396/11)

EFTA järelevalveamet ei esita vastuväiteid järgmise riigiabi meetme kohta:

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 18.6.2021 |
| --- | --- |
| Juhtumi number | 86974 |
| Otsuse number | 130/21/COL |
| EFTA riik | Norra |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | COVID-19 tagatisskeemi pikendamine |
| Õiguslik alus | Forskrift om endring i forskrift 27. mars 2020 nr. 490 til lov om statlig garantiordning for lån til små og mellomstore bedrifter, FOR-2020-03-27-490 |
| Meetme liik | Abikava |
| Eesmärk | Tagada juurdepääs likviidsusele ettevõtjate puhul, kellel on COVID-19 puhangu tõttu ootamatu likviidsuspuudujääk |
| Abi vorm | Riigigarantiid |
| Eelarve | 50 miljardit Norra krooni (muudetud kava puhul) |
| Kestus | 1.7.2021 – 31.10.2021 |
| Majandussektorid | kõik sektorid |
| Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress | GIEK, |
| Norra ekspordikrediidi tagamise amet |
| Pb 1763 Vika, |
| N-0122 Oslo, |
| NORRA |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

18.6.2021

Juhtumi number

86974

Otsuse number

130/21/COL

EFTA riik

Norra

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

COVID-19 tagatisskeemi pikendamine

Õiguslik alus

Forskrift om endring i forskrift 27. mars 2020 nr. 490 til lov om statlig garantiordning for lån til små og mellomstore bedrifter, FOR-2020-03-27-490

Meetme liik

Abikava

Eesmärk

Tagada juurdepääs likviidsusele ettevõtjate puhul, kellel on COVID-19 puhangu tõttu ootamatu likviidsuspuudujääk

Abi vorm

Riigigarantiid

Eelarve

50 miljardit Norra krooni (muudetud kava puhul)

Kestus

1.7.2021 – 31.10.2021

Majandussektorid

kõik sektorid

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress

GIEK,

Norra ekspordikrediidi tagamise amet

Pb 1763 Vika,

N-0122 Oslo,

NORRA

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav EFTA järelevalveameti veebilehel: http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/decisions/.

---

V Teated

ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 30.9.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 396/12 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 396/12

---

Teade
  teatavate dumpinguvastaste meetmete eelseisva aegumise kohta

(2021/C 396/12)

1.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määruse (EL) 2016/1036 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed) (1) artikli 11 lõike 2 kohaselt teatab komisjon, et allpool nimetatud dumpinguvastased meetmed aeguvad tabelis osutatud kuupäeval, kui ei algatata nende läbivaatamist järgmise menetluse kohaselt.

2.   Menetlus

Menetlus

Liidu tootjad võivad esitada kirjaliku taotluse, et meede läbi vaadataks. Taotlus peab sisaldama piisavalt tõendeid selle kohta, et meetmete aegumine tooks tõenäoliselt kaasa dumpingu ja kahju jätkumise või kordumise. Kui komisjon otsustab asjaomased meetmed läbi vaadata, antakse importijatele, eksportijatele, eksportiva riigi esindajatele ja liidu tootjatele võimalus läbivaatamistaotluses esitatud väiteid täiendada, ümber lükata või kommenteerida.

3.   Tähtaeg

Tähtaeg

Liidu tootjad võivad eelnevast lähtuvalt esitada alates käesoleva teate avaldamise kuupäevast, kuid mitte hiljem kui kolm kuud enne alljärgnevas tabelis osutatud kuupäeva, kirjaliku läbivaatamistaotluse järgmisel aadressil: European Commission, Directorate-General for Trade (Unit G-1), CHAR 4/39, 1049 Brussels, Belgia (2).

2

| 4. | Käesolev teade avaldatakse kooskõlas määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõikega 2.









  Toode | Päritolu- või eksportijariik või -riigid | Meetmed | Viide | Aegumise kuupäev (3) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Melamiin | Hiina Rahvavabariik | Dumpinguvastane tollimaks | Komisjoni 30. juuni 2017. aasta rakendusmäärus (EL) 2017/1171, millega kehtestatakse pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit melamiini impordi suhtes
  (ELT L 170, 1.7.2017, lk 62) | 2.7.2022 |

4.

Käesolev teade avaldatakse kooskõlas määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõikega 2.

Toode

Päritolu- või eksportijariik või -riigid

Meetmed

Viide

Aegumise kuupäev (3)

3

Melamiin

Hiina Rahvavabariik

Dumpinguvastane tollimaks

Komisjoni 30. juuni 2017. aasta rakendusmäärus (EL) 2017/1171, millega kehtestatakse pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit melamiini impordi suhtes

(ELT L 170, 1.7.2017, lk 62)

2.7.2022

---

(1)  ELT L 176, 30.6.2016, lk 21.

1

(2)  TRADE-Defence-Complaints@ec.europa.eu.

2

(3)  Meede aegub selles veerus nimetatud kuupäeva keskööl (kl 00:00).

3

---

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 30.9.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 396/13 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 396/13

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum M.10490 –
  Bain Capital/CTI/BBG Holding)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2021/C 396/13)

1.

Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:

| — | Bain Capital Investors L.L.C. („Bain Capital“, Ameerika Ühendriigid); |
| --- | --- |

—

Bain Capital Investors L.L.C. („Bain Capital“, Ameerika Ühendriigid);

| — | Chal-Tec Invest GmbH („CTI“, Saksamaa); |
| --- | --- |

—

Chal-Tec Invest GmbH („CTI“, Saksamaa);

| — | Berlin Brands Group Holding GmbH („BBG“, Saksamaa), mille üle on valitsev mõju ettevõtjal CTI. |
| --- | --- |

—

Berlin Brands Group Holding GmbH („BBG“, Saksamaa), mille üle on valitsev mõju ettevõtjal CTI.

Bain Capital ja CTI omandavad BBG üle ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b ja artikli 3 lõike 4 tähenduses.

Koondumine toimub aktsiate või osade ostu teel.

2.

| — | Bain Capital: üleilmne investeerimine börsivälistesse ettevõtetesse, sealhulgas infotehnoloogia, tervishoiu-, jae- ja tarbekaupade, side-, finantsteenuste ning tööstus-/tootmissektoris; |
| --- | --- |

—

Bain Capital: üleilmne investeerimine börsivälistesse ettevõtetesse, sealhulgas infotehnoloogia, tervishoiu-, jae- ja tarbekaupade, side-, finantsteenuste ning tööstus-/tootmissektoris;

| — | CTI: erainvesteerimisfond, millele kuuluvad BBG ning muude üleilmsete jaekaubandus- ja kinnisvarasektori ettevõtjate aktsiad; |
| --- | --- |

—

CTI: erainvesteerimisfond, millele kuuluvad BBG ning muude üleilmsete jaekaubandus- ja kinnisvarasektori ettevõtjate aktsiad;

| — | BBG: tarbekaupade, eriti elektriseadmete ja tarbeelektroonika projekteerimine, väljatöötamine ja müük Euroopas, Ameerika Ühendriikides ja Hiinas. |
| --- | --- |

—

BBG: tarbekaupade, eriti elektriseadmete ja tarbeelektroonika projekteerimine, väljatöötamine ja müük Euroopas, Ameerika Ühendriikides ja Hiinas.

3.

Tuleb märkida, et käesoleva juhtumi puhul võib olla võimalik kasutada korda, mis on esitatud komisjoni teatises lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2).

4.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:

M.10490 — Bain Capital/CTI/BBG Holding

Märkusi võib saata komisjonile elektronposti, faksi või postiga. Kontaktandmed:

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

1

(2)  ELT C 366, 14.12.2013, lk 5.

2

---

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 30.9.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 396/15 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 396/15

---

Veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaati tehtava liidu muudatuse taotluse avaldamine vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 97 lõikele 3

(2021/C 396/14)

Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 (1) artiklile 98 annab käesoleva dokumendi avaldamine õiguse esitada muutmistaotluse suhtes vastuväiteid kahe kuu jooksul alates dokumendi avaldamise kuupäevast.

TOOTESPETSIFIKAATI TEHTAVA LIIDU MUUDATUSE TAOTLUS

„TERRE TOLLESI“/„TULLUM“

PDO-IT-A0742-AM04

Taotluse esitamise kuupäev: 29. juuli 2019

1.   Taotleja ja õigustatud huvi

Kaitstud päritolunimetuse „Tullum“/„Terre Tollesi“ kaitseühendus

Siseriikliku õiguse alusel tunnustatud kutsealadevaheline ühendus

2.   Tootespetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab

| ☒ | Toote nimetus |
| --- | --- |

☒

Toote nimetus

| ☒ | Viinamarjasaaduse kategooria |
| --- | --- |

☒

Viinamarjasaaduse kategooria

| ☒ | Seos piirkonnaga |
| --- | --- |

☒

Seos piirkonnaga

| ☒ | Turustamiskeeld |
| --- | --- |

☒

Turustamiskeeld

3.   Muudatuse kirjeldus ja põhjendused

3.1.   Kategooriate 4 (vahuvein), 5 (kvaliteetvahuvein) ja 15 (kuivatatud viinamarjadest valmistatud vein) väljajätmine

Tootespetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab: artiklid 1, 2, 4, 5, 6 ja 9.

Kirjeldus ja põhjendused

Kategooriad 4 (vahuvein), 5 (kvaliteetvahuvein) ja 15 (kuivatatud viinamarjadest valmistatud vein) on välja jäetud.

Muudatusettepanekuga jäetakse välja enamik praeguses spetsifikaadis loetletud tooteliikidest, kuna need ei esinda päriselt kaitstud päritolunimetusega veinide olemust ja omapära. Veinitootjate arvates suudavad Tollo piirkonna eripära täielikult väljendada vaid „Montepulciano“ sordi viinamarjadest valmistatud punased veinid (Rosso ja Rosso Riserva) ning „Pecorino“ ja „Passerina“ sordi viinamarjadest valmistatud valged veinid. Seda toetavad ja kinnitavad ka viimastel aastatel tehtud viinamarjade kasvukeskkonna tsoneerimise uuringud, mis on tõestanud valiku õigsust ja vajadust keskenduda üksnes teatavatele põlistele sortidele, mis annavad erakordselt häid viinamarju just kohalikus keskkonnas kasvades.

Seega seisneb muudatus kategooriate 4 (vahuvein), 5 (kvaliteetvahuvein) ja 15 (kuivatatud viinamarjadest valmistatud vein) ning tootespetsifikaadi eelmises versioonis sisalduvate vastavate veinitüüpide väljajätmises.

Kõnealune muudatus puudutab koonddokumendi punkti 3.

3.2.   Veini(de) kirjeldus

Tootespetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab: artikkel 6 „Tarbimisomadused“

Kirjeldus ja põhjendused

Toodetavate veinide tarbimisomadusi on täpsustatud. Kõnealune muudatus puudutab koonddokumendi punkti 4.

3.3.   Lisatingimused – pakendamine määratletud piirkonnas

Tootespetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab: artikkel 5 „Veinivalmistuseeskirjad“

Kirjeldus ja põhjendused

Esitatud on täiendavaid tõendeid, mis toetavad vajadust lubada villimist vaid määratletud piirkonnas. Kõnealune muudatus puudutab koonddokumendi punkti 9.

3.4.   Seos piirkonnaga

Tootespetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab: artikkel 9 „Seos geograafilise piirkonnaga“

Kirjeldus ja põhjendused

Seose kirjeldust on laiendatud, rõhutades täiendavalt kaitstud päritolunimetusega „Tullum“/„Terre Tollesi“ veinide geograafilise piirkonna ja inimteguritega otseselt seotud eriomadusi. Kõnealune muudatus puudutab koonddokumendi punkti 8.

KOONDDOKUMENT

1.   Toote nimetus

Terre Tollesi

Tullum

2.   Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3.   Viinamarjasaaduste kategooriad

| 1. | Vein |
| --- | --- |

1.

Vein

4.   Veini(de) kirjeldus

„Terre Tollesi“ Rosso/„Tullum“ Rosso ja „Terre Tollesi“ Rosso Riserva/„Tullum“ Rosso Riserva

Kaitstud päritolunimetusega „Terre Tollesi“/„Tullum“ punased veinid on intensiivset rubiinpunast värvi kergete purpursete varjunditega, mis küpsedes granaatpunasemaks muutuvad; lõhnas võib tunda selles piirkonnas kasvatatavale „Montepulciano“ viinamarjasordile iseloomulikke punaste viljade, nagu kirss, hapukirss, põldmurakas ja ploom, ning mooside nüansse, aga võib-olla ka puitvaadis laagerdumisel omandatud vanilli, vürtside ja tubaka varjundeid; maitse on kuiv, rohkete ja kergelt kootavate tanniinidega, mis küpsedes pehmeks ja sametiseks muutuvad; minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 13 mahuprotsenti (Riserva puhul 13,5 mahuprotsenti)

Veinid on tasakaalus, hea struktuuriga, pikaealised ning nende ekstraktisisaldus on märkimisväärselt suur (minimaalselt 26 g/l, Riserva puhul 28 g/l).

Punased viljad, võimalike kirsi ja mustika, lagritsa, kannikese, tubaka, vanilli ja vürtside varjunditega; intensiivne, veinine, pehme, meeldiv.

Analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | 5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

„Terre Tollesi“ Pecorino/„Tullum“ Pecorino

– „Pecorino“ sordist toodetud valged sordiveinid on eri intensiivsusega õlgkollast värvi; lõhnas võib tajuda puuviljade, nagu pirn, õun ja valge virsik, aga ka mandli ning salvei-, lavendli- ja leedriõie nüansse; need veinid on hea või suurepärase happesusega, mis teeb need värskeks ja meeldivaks, nende maitse on intensiivne, meeldiv ja kauakestev.

Minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 13 mahuprotsenti

Suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 18 g/l

Analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | 5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

„Terre Tollesi“ Passerina/„Tullum“ Passerina

„Passerina“ sordist toodetud valged sordiveinid on eri intensiivsusega õlgkollast värvi; lõhn on õrn, esineb tsitrusviljade, valge virsiku, mandli ja leedriõie nüansse.

Maitse on kuiv, hea happesusega, värske ja tasakaalus, sageli veidi mõrkja mandlise järelmaitsega.

Minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 12,5 mahuprotsenti

Suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 18 g/l

Analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | 5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

5.   Veinivalmistustavad

a.   Veinivalmistuse eritavad

Puuduvad.

b.   Maksimaalne saagikus:

„Terre Tollesi“ Rosso/„Tullum“ Rosso

14 000 kg viinamarju hektari kohta

„Terre Tollesi“ Rosso/„Tullum“ Rosso

84 hektoliitrit hektari kohta

„Terre Tollesi“ Rosso Riserva/„Tullum“ Rosso Riserva

9 000 kg viinamarju hektari kohta

„Terre Tollesi“ Pecorino/„Tullum“ Pecorino

63 hektoliitrit hektari kohta

„Terre Tollesi“ Rosso Riserva/„Tullum“ Rosso Riserva

63 hektoliitrit hektari kohta

„Terre Tollesi“ Pecorino/„Tullum“ Pecorino

9 000 kg viinamarju hektari kohta

„Terre Tollesi“ Passerina/„Tullum“ Passerina

9 000 kg viinamarju hektari kohta

„Terre Tollesi“ Passerina/„Tullum“ Passerina

63 hektoliitrit hektari kohta

6.   Määratletud geograafiline piirkond

Kõik kontrollitud päritolunimetust „Terre Tollesi“/„Tullum“ kandvate veinide tootmiseks kasutatavad viinamarjad peavad olema korjatud tootmispiirkonnast, mis hõlmab kogu Tollo kommuuni Chieti provintsis.

7.   Viinamarjasort või sordid, millest veinid on valmistatud

„Montepulciano N“

„Passerina B“

„Pecorino B“

8.   Seos(t)e kirjeldus

Geograafiline piirkond

Tollo piirkonna ainulaadne maastik Aadria mere ääres laiuvate mäenõlvade ja suursuguse Maiella massiiviga annab viinamarjaistandustele suurepärased valgustingimused. Hea õhuvahetus ja seisva vee puudumine tagavad seal traditsiooniliselt kasvatatavatele viinapuusortidele („Montepulciano N“, „Pecorino B“ ja „Passerina B“) täiuslikud tingimused, et toota terveid ja kvaliteetseid iseloomulike omadustega viinamarju.

Kuigi mulla tekstuuris esineb varieeruvusi, valitseb seal üldiselt pigem savine liivsavimuld; savisisaldus on keskmiselt umbes 29 %, kusjuures väärtused jäävad 14,7 % ja 45 % vahele, liiva on pinnases keskmiselt 36,5 % ja selle väärtused varieeruvad 12,3 %-st 59 %-ni, suurem liivasisaldus esineb alluviaalsetel aladel orupõhjades. Vesinikueksponent on nõrgalt aluseline või aluseline ja selle keskmine väärtus on 7,88. Karbonaatide kogusisaldus on üldiselt väga suur, keskmiselt 32 %. Leiduvate karbonaatide aktiivkomponent on samuti üldiselt suur, keskmiselt 8,9 %. Orgaanilise aine sisaldus on üldiselt väga väike.

Valitsev on parasvöötme kliima, kus keskmine temperatuur aprillis on 12 °C ja oktoobris 16 °C, juuli ja august kipuvad aga olema kuumad ja kuivad ning siis võib temperatuur küündida üle 35 °C. Keskmiselt sajab umbes 700 mm aastas, peamiselt novembrist aprillini.

Winkleri soojusenergia indeks, st keskmine aktiivne temperatuur aprillist oktoobrini on üle 2 200 kraadpäeva, mis tagab nii valgete kui ka punaste viinamarjasortide optimaalse küpsemise.

Ajaloolised ja inimtegurid

Viinapuid ja veini oli selles piirkonnas juba Rooma ajal. Seda tõendavad nii tervete veininõude ja -keldrite kui ka nende osade leiud Tollo piirkonnas. Tollo lähedusest on leitud ka varemeid, mis tõendavad, et piirkonnas leidus roomaaegseid ruraalhooneid (villae rusticae), mis on ühed esimesed suurmajapidamised, kus viinamarjakasvatus oli peamiste tegevusalade hulgas.

Veinitootmisele selles piirkonnas alates Rooma impeeriumist kuni tänapäevani viitavad arvukad ajaloolised dokumendid alates 1 062. aastast pärit dokumendist, kus mainitakse Tullumi kindlust, kuni 1 300. aasta dokumendini, kus kohanimi Tullum esineb „Registri Angioinis“.

Tõendid tiheda kaubavahetuse kohta pärinevad juba 1 400. aastast, kui Ortona sadamast väljusid laevad veinisaadetistega, mille hulgas oli ka Tollo piirkonnast pärit veine.

1776. aastal kirjeldati Napoli kuningriigist pärit poeetilises teoses Tollo piirkonda ja sealt pärit veini nii: „...Abruzzo Citeriore provintsi väike piirkond, Aadria mere külje all, meeldiv paik, mis on tuntud tänu oma rubiinpunasele veinile ...“ .

Veinitootmisest sai põllumajanduse põhiharu siiski alles pärast II maailmasõja koledusi, mille keerises Tollo täielikult hävines. Tänapäeval on Tollo regiooni üks olulisemaid viinamarjakasvatuspiirkondi.

Lisaks traditsioonidele ja juurtele tuleb rõhutada ka inimteguri väga olulist rolli viinamarjakasvatustavade määratlemisel ja edendamisel.

Aja jooksul on tootjad oma viljelustehnikaid täiustanud, mis on võimaldanud kaitstud päritolunimetusega veinide kvaliteeti parandada, eelkõige tänu viinamarjakasvatuseks kõige sobivama maa tsoneerimise ning piirkonnas traditsiooniliselt kasvatatud „Montepulciano“, „Pecorino“ ja „Passerina“ sortide uuringutele. Selle tulemusel on viinamarjakasvatajad hüljanud ekspansiivsed viljelusvõtted, välja arvatud teatavad viinamarjaistandused, mis kasutavad Abruzzo-stiilis pergolatoestust, ja kohandanud istutusskeeme, lõikamistehnikaid ja toestamisviise, et viinamarjaistanduse haldamist pidevalt optimeerida ja viinamarjasaagikust suurendada.

Kaitstud päritolunimetusega „Terre Tollesi“/„Tullum“ veinide tarbimisse andmisele eelneb ka küpsemis- ja laagerdumisperiood, mis on mõne veini puhul pikem ja teise puhul lühem. Näiteks ei tohi punaseid veine tarbimisse anda enne teise korjele järgneva aasta 1. jaanuari ning Rosso Riserva veinid peavad laagerduma vähemalt kaks aastat, sealhulgas kuus kuud puitmahutites või -anumates.

Põhjuslik seos geograafilise piirkonnaga

Veinikategooria (1) – kaitstud päritolunimetusega „Tullum“/„Terre Tollesi“ punaseid veine valmistatakse piirkonnas kohanenud ja eriti silmapaistvatest viinamarjasortidest, mille eriomadused avalduvad „Terre Tollesi“/„Tullum“ veinides täielikult. Kaitstud päritolunimetus hõlmab ka Rosso tüüpi veine, sealhulgas Rosso Riservat, mida valmistatakse „Montepulciano“ sordi viinamarjadest, ja valgeid veine, mida valmistatakse kohalikest viinamarjasortidest „Pecorino“ ja „Passerina“.

Aprillist oktoobrini valitsevad keskmised temperatuurid tagavad nii valgete kui ka punaste viinamarjade optimaalse küpsemise ning ekstrakti ja suhkrute suure sisalduse, samas annavad mägede ja mere vahel paiknemisest tingitud suured temperatuurivahed piirkonna veinidele happesuse ja värskuse.

Tänu muldade koostisele (nii savised kui ka liivased lubjakivirikkad mullad) ja suurtele temperatuurivahedele on võimalik toota sobiva happesuse, värskuse ja peenusega aromaatsemaid veine, eriti valgeid veine, samal ajal kui karbonaatiderikas ja orgaanilise aine vaene muld võimaldab toota intensiivse värvuse ning tugeva struktuuri ja lõhnaga punaseid veine.

Seega on tänu kliima ja mulla koostise, viljelusmeetodite (tsoneerimine, viinamarjaistanduste haldamine, madal saagikus, integreeritud tootmine) ja veinivalmistustehnikatega (õrn pressimismeetod, pikk pudelis laagerdumine ja puitvaatide kasutamine) seotud keskkonnateguritele kaitstud päritolunimetusega „Tullum“ veinide tootjad saavutanud nii kodu- kui ka välismaal väga tuntud kvaliteeditaseme.

| — | Kaitstud päritolunimetusega „Terre Tollesi“/„Tullum“ punased veinid on intensiivset rubiinpunast värvi kergete purpursete varjunditega, mis küpsedes granaatpunasemaks muutuvad; punaste viljade, nagu kirss, hapukirss, põldmurakas ja ploom, ning mooside aroomid, mis on „Montepulciano“ viinamarjasordile iseloomulikud ja mida võimendab tootmispiirkonna lubjarikas pinnas; puitvaadis laagerdudes võib omandada vanilliseid ja vürtsiseid nüansse; maitse on kuiv, rohkete ja kergelt kootavate tanniinidega, mis küpsedes pehmeks ja sametiseks muutuvad; tasakaalus, hea struktuuriga, pikaealised veinid, mille ekstraktisisaldus on märkimisväärselt suur. |
| --- | --- |

—

Kaitstud päritolunimetusega „Terre Tollesi“/„Tullum“ punased veinid on intensiivset rubiinpunast värvi kergete purpursete varjunditega, mis küpsedes granaatpunasemaks muutuvad; punaste viljade, nagu kirss, hapukirss, põldmurakas ja ploom, ning mooside aroomid, mis on „Montepulciano“ viinamarjasordile iseloomulikud ja mida võimendab tootmispiirkonna lubjarikas pinnas; puitvaadis laagerdudes võib omandada vanilliseid ja vürtsiseid nüansse; maitse on kuiv, rohkete ja kergelt kootavate tanniinidega, mis küpsedes pehmeks ja sametiseks muutuvad; tasakaalus, hea struktuuriga, pikaealised veinid, mille ekstraktisisaldus on märkimisväärselt suur.

| — | „Pecorino“ sordist toodetud valged sordiveinid on eri intensiivsusega õlgkollast värvi; tajuda võib puuviljade, nagu pirn, õun ja valge virsik, ning mandli nüansse ning salvei, lavendli ja leedriõie aroome; suurema savi/liiva sisaldusega mullad võimaldavad toota väga peeneid ja hea kuni suurepärase happesusega veine, mis on värsked ja meeldivad ning intensiivse ja kauakestva maitsega. |
| --- | --- |

—

„Pecorino“ sordist toodetud valged sordiveinid on eri intensiivsusega õlgkollast värvi; tajuda võib puuviljade, nagu pirn, õun ja valge virsik, ning mandli nüansse ning salvei, lavendli ja leedriõie aroome; suurema savi/liiva sisaldusega mullad võimaldavad toota väga peeneid ja hea kuni suurepärase happesusega veine, mis on värsked ja meeldivad ning intensiivse ja kauakestva maitsega.

9.   Kohaldatavad lisanõuded (pakendamine, märgistamine, täiendavad nõuded)

Pakendamine määratletud piirkonnas

Õigusraamistik:

ELi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

pakendamine määratletud geograafilises piirkonnas

Tingimuse kirjeldus:

kõik villimistoimingud tuleb teha koonddokumendi punktis 6 kirjeldatud tootmispiirkonnas, et säilitada toodete eriomadused ja maine ning tagada nende päritolu. Alates kõnealuse nimetuse tunnustamisest on neid toiminguid alati tehtud selles väga piiratud tootmispiirkonnas, kus on kogu aeg leidunud arvestatavaid villimistehaseid.

See kohustus aitab säilitada veinide head kvaliteeti, pidades silmas asjaolu, et kohalike tootjate tehnilised teadmised võimaldavad neil vahetult tegeleda kõigi tootmisetappidega, sealhulgas villimine ja eelkõige sellele järgnev veinide laagerdumine ja/või küpsemine, ilma et veine peaks transportima või saab seda teha vähemalt transpordile minimaalselt aega kulutades.

Selle kohustusega välditakse ka võimalikke ohte veini kvaliteedile, mida veini piirkonnast välja vedamine võib kaasa tuua, näiteks: oksüdeerumine ja termiline stress, millel on kahjulik mõju veini keemilistele, füüsilistele ja organoleptilistele omadustele ning võimalik mikrobioloogilise saastumise oht (bakterite, viiruste, seente, hallitusseente ja pärmseente tõttu).

Villimine tootmispiirkonnas võimaldab pädeval organil kontrollisüsteemi tõhustada, parandades jälgitavust kuni tootmise viimase etapini, panustades seega veinide päritolu ja identiteedi maksimaalsele tagamisele.

Link tootespetsifikaadile

https://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/15566

---

(1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

---

| 30.9.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 396/22 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 396/22

---

Tootespetsifikaadi olulise muudatuse heakskiitmise taotluse avaldamine vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punktile b

(2021/C 396/15)

Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artiklile 51 annab käesoleva dokumendi avaldamine õiguse esitada muutmistaotluse suhtes vastuväiteid kolme kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

GARANTEERITUD TRADITSIOONILISE TOOTE SPETSIFIKAADI OLULISE MUUDATUSE HEAKSKIITMISE TAOTLUS

Muudatuse heakskiitmise taotlus kooskõlas määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 esimese lõiguga.

„ZIEGEN-HEUMILCH“/„GOAT’S HAYMILK“/„LATTE FIENO DI CAPRA“/„LAIT DE FOIN DE CHÈVRE“/„LECHE DE HENO DE CABRA“

ELi nr: TSG-AT-2290-AM01 – 25. veebruar 2021

1.   Taotlejate rühm ja õigustatud huvi

Rühma nimi: ARGE Heumilch Österreich

Aadress: Grabenweg 68, A-6020 Innsbruck

Tel +43 (0) 512345245

E-posti aadress: office@heumilch.at

Avaldus rühma õigustatud huvi kohta:

muutmistaotluse esitab tootjarühm, kes esitas nimetuse „Goat’s Haymilk“ (heinasöödal kitse piim) registreerimise taotluse.

Nimetuse „Goat’s Haymilk“ märkimine nende riikide keeltes, kus toodet „Goat’s Haymilk“ on traditsiooniliselt toodetud, osutab seotusele traditsioonilise tootmismeetodi ja garanteeritud traditsioonilise tootega. See aitab tugevdada kaitstud nimetust „Goat’s Haymilk“, mis on kasulik ka taotlejate rühmale.

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Austria

3.   Tootespetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab

| ☒ | Toote nimetus |
| --- | --- |

☒

Toote nimetus

| ☐ | Toote kirjeldus |
| --- | --- |

☐

Toote kirjeldus

| ☐ | Tootmismeetod |
| --- | --- |

☐

Tootmismeetod

| ☒ | Muu (täpsustada) |
| --- | --- |

☒

Muu (täpsustada)

4.   Muudatus(t)e liik

| ☒ | Registreeritud GTT tootespetsifikaadi muudatus, mis on määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 neljanda lõigu kohaselt oluline. |
| --- | --- |

☒

Registreeritud GTT tootespetsifikaadi muudatus, mis on määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 neljanda lõigu kohaselt oluline.

5.   Muudatused

1.   Toote „Goat’s Haymilk“ sloveenikeelse nimetuse lisamine

Punktis „1. Registreeritav(ad) nimetus(ed)“ lisatakse toote „Goat’s Haymilk“ sloveenikeelne nimetus koos nimetustega vastavates keeltes (de, en, it, fr, es, sl):

„Ziegen-Heumilch“ (de)/„Goat’s Haymilk“ (en)/„Latte fieno di capra“ (it)/„Lait de foin de chèvre“ (fr)/„Leche de heno de cabra“ (es)/„Kozje seneno mleko“ (sl)

Põhjendus: kuna toodet „Goat’s Haymilk“ toodetakse Sloveenias tootespetsifikaadis sätestatud traditsioonilise tootmismeetodi kohaselt, tuleks kaitsta ka sloveenikeelset nimetust. Vastavate keelte märkimine selgitab, millistes keeltes on nimetus GTT-na kaitstud.

2.   Sõnade „põllumajanduslik majapidamine“ asendamine sõnaga „loomakasvatusettevõte“ ja sõna „loomakasvatusettevõte“ lisamine

| — | Punkti 4.2. „Värske heina põhise piima tootmist reguleeriv määrus“ teises lõigus asendatakse termin „põllumajanduslik majapidamine“ terminiga „loomakasvatusettevõte“: |
| --- | --- |

—

Punkti 4.2. „Värske heina põhise piima tootmist reguleeriv määrus“ teises lõigus asendatakse termin „põllumajanduslik majapidamine“ terminiga „loomakasvatusettevõte“:

| — | Varasem sõnastus: „Kogu põllumajanduslikku majapidamist majandatakse värske heina põhise piima tootmiskorra kohaselt.“ |
| --- | --- |

—

Varasem sõnastus: „Kogu põllumajanduslikku majapidamist majandatakse värske heina põhise piima tootmiskorra kohaselt.“

| — | Uus sõnastus: „Kogu põllumajanduslikku loomakasvatusettevõtet majandatakse mahepiima tootmiskorra kohaselt.“ |
| --- | --- |

—

Uus sõnastus: „Kogu põllumajanduslikku loomakasvatusettevõtet majandatakse mahepiima tootmiskorra kohaselt.“

| — | Punkti 4.2 ossa „Muud sätted“ lisatakse igasse taandesse mõiste „loomakasvatusettevõte“:
  Varasem sõnastus:






  „— | Keelatud on silo (kääritatud sööt) tootmine ja ladustamine. |
| --- | --- | --- |

—

Punkti 4.2 ossa „Muud sätted“ lisatakse igasse taandesse mõiste „loomakasvatusettevõte“:

Varasem sõnastus:

„—

Keelatud on silo (kääritatud sööt) tootmine ja ladustamine.

| — | Keelatud on mis tahes liiki kilesse mässitud heinapallide tootmine või ladustamine. |
| --- | --- |

—

Keelatud on mis tahes liiki kilesse mässitud heinapallide tootmine või ladustamine.

| — | Keelatud on märja või kääritatud heina tootmine.“ |
| --- | --- |

—

Keelatud on märja või kääritatud heina tootmine.“

Uus sõnastus:

| „— | Keelatud on silo (kääritatud sööt) tootmine ja ladustamine loomakasvatusettevõttes. |
| --- | --- |

„—

Keelatud on silo (kääritatud sööt) tootmine ja ladustamine loomakasvatusettevõttes.

| — | Keelatud on mis tahes liiki kilesse mässitud heinapallide tootmine või ladustamine loomakasvatusettevõttes. |
| --- | --- |

—

Keelatud on mis tahes liiki kilesse mässitud heinapallide tootmine või ladustamine loomakasvatusettevõttes.

| — | Keelatud on märja või kääritatud heina tootmine loomakasvatusettevõttes.“ |
| --- | --- |

—

Keelatud on märja või kääritatud heina tootmine loomakasvatusettevõttes.“

Põhjendus: muudatused on tehtud selgitamise eesmärgil.

GARANTEERITUD TRADITSIOONILISE TOOTE SPETSIFIKAAT

„Ziegen-Heumilch“/„Goat’s Haymilk“/„Latte fieno di capra“/„Lait de foin de chèvre“/„Leche de heno de cabra“/„Kozje seneno mleko“

ELi nr: TSG-AT-2290-AM01 – 25. veebruar 2021

„Austria“

1.   Nimetus(ed)

„Ziegen-Heumilch“/„Goat’s Haymilk“/„Latte fieno di capra“/„Lait de foin de chèvre“/„Leche de heno de cabra“/„Kozje seneno mleko“

2.   Toote liik

Klass 1.4. Muud loomse päritoluga tooted (munad, mesi, mitmesugused piimatooted (v.a või) jne)

3.   Registreerimise alused

3.1.   Kas toode:

| ☒ | on toodetud või töödeldud sellele tootele või toidule eriomasel traditsioonilisel viisil; |
| --- | --- |

☒

on toodetud või töödeldud sellele tootele või toidule eriomasel traditsioonilisel viisil;

| ☐ | on toodetud traditsiooniliselt kasutatavatest toor- või koostisainetest. |
| --- | --- |

☐

on toodetud traditsiooniliselt kasutatavatest toor- või koostisainetest.

Heinasöödapõhise mahepiima tootmine on piimatootmise kõige algsem viis. – Kõnealust piima saadakse traditsiooniliste jätkusuutlike piimatootmisettevõtete loomadelt. Oluline erinevus standardpiima ja mahepiima traditsioonilise olemuse vahel peitub asjaolus, et mahepiima kui piimatootmise kõige algsema viisi puhul ei söödeta loomi kääritatud söödaga. Alates 1960. aastatest kasutati loomakasvatuses põllumajanduse industrialiseerimisega kaasnenud mehhaniseerimise tõttu üha rohkem silo (kääritatud sööt), mistõttu vähenes kuiva heina söödana kasutamine. Peale selle keelustati õigusaktidega sellised loomad ja sööt, mis kehtivate õigusaktide kohaselt määratletakse geneetiliselt muundatuna. Söötmine on kohandatud vastavalt aastaaegadele: haljassöödaperioodil saavad loomad värskeid hein- ja rohttaimi ning heina, kuid ka punkti 4.2 kohaselt lubatud sööta; talvisel söödaperioodil saavad nad heina ja punkti 4.2 kohaselt lubatud sööta.

3.2.   Kas nimetus:

| ☐ | on traditsiooniliselt kasutusel asjaomase toote kohta; |
| --- | --- |

☐

on traditsiooniliselt kasutusel asjaomase toote kohta;

| ☒ | väljendab toote traditsioonilist iseloomu või eripära. |
| --- | --- |

☒

väljendab toote traditsioonilist iseloomu või eripära.

Heinasöödal kitse piima tootmine ja selle töötlemine on sama vana kui põllumajapidamises piimakitsede pidamine (ligikaudu 11. sajand e.m.a). Juba keskajal peeti kitsi paljudes Alpide eelmäestiku ja Tirooli mäestiku väikestes piimataludes (Schwaighöfe). Selleks et piim oleks käepärast, võtsid nende talude töölised sageli kitsed kaasa järskudel nõlvadel asuvatele mäginiitudele, mis asusid taludest kaugel. Sõna „Schwaig“ on pärit keskülemsaksa keelest ja tähistab Alpi piirkonna konkreetset asula- ja eelkõige majandamisvormi. Sageli rajasid maaomanikud ise need talud alaliste asulatena, kus eelkõige tegeleti piimakarjakasvatusega (ennekõike juustu valmistamiseks). Sellised asulad on Tirooli piirkonnas olemas olnud alates 12. sajandist. Alpide teatavates piirkondades, kus talud jagati pärijate vahel võrdselt, hoidsid orus elavad väiketalunikud kitsi, kes neid piimaga varustasid.

4.   Kirjeldus

4.1.   Selle toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab, sh selle peamised füüsikalised, keemilised, mikrobioloogilised ja organoleptilised omadused, mis näitavad toote eripära (määruse artikli 7 lõige 2)

Kitsepiim vastavalt kehtivatele õigusaktidele.

4.2.   Punktis 1 esitatud nimetusega toote tootmismeetodi kirjeldus, mida tootjad peavad järgima, sealhulgas asjakohasel juhul tooraine või kasutatavate koostisainete laad ja omadused, ning toote valmistamisviisi kirjeldus (määruse artikli 7 lõige 2)

Heinasöödal kitse piima („Goat’s Haymilk“) toodetakse vastavalt traditsioonilistele tootmistingimustele kooskõlas mahepiima tootmist reguleeriva määrusega. Sellise mahepiima tootmist iseloomustab peamiselt see, et on keelatud kasutada kääritatud sööta (nt silo) ning selliseid loomi ja sööta, mis kehtivate õigusaktide kohaselt määratletakse geneetiliselt muundatuna.

Mahepiima tootmist reguleeriv määrus

Heinasöödal kitse piima on tootnud piimatootjad, kes on kohustunud järgima järgmisi kriteeriume. Keelatud on kasutada loomi või sööta, mida kehtivate õigusaktide kohaselt määratletakse geneetiliselt muundatuna.

Kogu põllumajandusettevõtet majandatakse mahepiima tootmiskorra kohaselt.

Sööda lubatud liigid

| — | Haljassöödaperioodil söödetakse loomi peamiselt värskete heintaimede, liblikõieliste ja rohttaimedega ning talveperioodil heinaga. |
| --- | --- |

—

Haljassöödaperioodil söödetakse loomi peamiselt värskete heintaimede, liblikõieliste ja rohttaimedega ning talveperioodil heinaga.

| — | Täiendava koresöödana on määratletud ja lubatud: valmimata rapsiseemned, haljasmais, haljasrukis, söödapeet, heina-, lutserni- ja maisigraanulid. |
| --- | --- |

—

Täiendava koresöödana on määratletud ja lubatud: valmimata rapsiseemned, haljasmais, haljasrukis, söödapeet, heina-, lutserni- ja maisigraanulid.

| — | Aastases kuivsöödaratsioonis peab koresööda osa olema vähemalt 75 %. |
| --- | --- |

—

Aastases kuivsöödaratsioonis peab koresööda osa olema vähemalt 75 %.

| — | Tavapäraselt turustataval viisil ning mineraalainetega segudes (kliid, graanulid jne) on teraviljadest lubatud nisu, oder, kaer, tritikale, rukis ja mais. |
| --- | --- |

—

Tavapäraselt turustataval viisil ning mineraalainetega segudes (kliid, graanulid jne) on teraviljadest lubatud nisu, oder, kaer, tritikale, rukis ja mais.

| — | Söödana võib kasutada ka põlduba, söödahernest, õlikultuure ning ekstraktsioonijahu või -kooki. |
| --- | --- |

—

Söödana võib kasutada ka põlduba, söödahernest, õlikultuure ning ekstraktsioonijahu või -kooki.

Keelatud sööt

| — | Keelatud on sööda järgmised liigid: silo (kääritatud sööt), niiske hein ja kääritatud hein. |
| --- | --- |

—

Keelatud on sööda järgmised liigid: silo (kääritatud sööt), niiske hein ja kääritatud hein.

| — | Loomi on keelatud sööta õlletehastest, viinaköökidest, mahlavabrikutest saadud kõrvalsaaduste või toiduainetetööstuse muude kõrvalsaadustega, nagu märg õlleraba või märjad pressimisjääkide lõigud. Erandid: suhkrutööstuse kõrvalsaadusena saadud kuivad lõigud ja melass ning teraviljatöötlemisel saadud valgurikas kuivsööt. |
| --- | --- |

—

Loomi on keelatud sööta õlletehastest, viinaköökidest, mahlavabrikutest saadud kõrvalsaaduste või toiduainetetööstuse muude kõrvalsaadustega, nagu märg õlleraba või märjad pressimisjääkide lõigud. Erandid: suhkrutööstuse kõrvalsaadusena saadud kuivad lõigud ja melass ning teraviljatöötlemisel saadud valgurikas kuivsööt.

| — | Lakteerivaid loomi ei tohi sööta ühegi leotatud söödaga. |
| --- | --- |

—

Lakteerivaid loomi ei tohi sööta ühegi leotatud söödaga.

| — | Loomi on keelatud sööta loomset päritolu söödaga, v.a noorloomadele antav piim ja vadak. |
| --- | --- |

—

Loomi on keelatud sööta loomset päritolu söödaga, v.a noorloomadele antav piim ja vadak.

| — | Loomi on keelatud sööta aia- ja puuviljajäätmete, kartulite või uureaga. |
| --- | --- |

—

Loomi on keelatud sööta aia- ja puuviljajäätmete, kartulite või uureaga.

Väetamise eeskirjad

| — | Piimatootja kogu põllumajanduslikult kasutataval maa-alal on keelatud kasutada reoveesetteid, reoveesetetest tooteid ja asulate jäätmekäitluskohtadest saadud komposti, v.a haljaskompost (taimne kompostisegu). |
| --- | --- |

—

Piimatootja kogu põllumajanduslikult kasutataval maa-alal on keelatud kasutada reoveesetteid, reoveesetetest tooteid ja asulate jäätmekäitluskohtadest saadud komposti, v.a haljaskompost (taimne kompostisegu).

| — | Kui piimatarnija põllumajanduslikult kasutatavale maa-alale on laotatud sõnnikut, peab ta vähemalt kolm nädalat ootama, enne kui tohib seal lehmi karjatada. |
| --- | --- |

—

Kui piimatarnija põllumajanduslikult kasutatavale maa-alale on laotatud sõnnikut, peab ta vähemalt kolm nädalat ootama, enne kui tohib seal lehmi karjatada.

Keemiliste lisaainete kasutamine

| — | Loomakasvatusettevõtte kõigil rohumaadel on põllumajandusnõustajate juhendamisel lubatud kasutada vaid valitud sünteetilis-keemilisi pestitsiide ja tegelda tõrjega konkreetsetel kohtadel. |
| --- | --- |

—

Loomakasvatusettevõtte kõigil rohumaadel on põllumajandusnõustajate juhendamisel lubatud kasutada vaid valitud sünteetilis-keemilisi pestitsiide ja tegelda tõrjega konkreetsetel kohtadel.

| — | Kärbsevastast pihustamist võib piimakarjalautades teha üksnes sel ajal, kui piimakitsed seal ei viibi. |
| --- | --- |

—

Kärbsevastast pihustamist võib piimakarjalautades teha üksnes sel ajal, kui piimakitsed seal ei viibi.

Tarnekeeld

| — | Piima võib heinasöödal kitse piimana hakata tarnima kõige varem kümme päeva pärast poegimist. |
| --- | --- |

—

Piima võib heinasöödal kitse piimana hakata tarnima kõige varem kümme päeva pärast poegimist.

| — | Siloga (kääritatud sööt) söödetud kitsede puhul peab ooteaeg olema vähemalt 14 päeva. |
| --- | --- |

—

Siloga (kääritatud sööt) söödetud kitsede puhul peab ooteaeg olema vähemalt 14 päeva.

| — | Alpides karjatatavaid loomi, keda on laudas söödetud siloga (kääritatud sööt), tuleb 14 päeva enne alpiaasale ajamist sööta silovaba söödaga või tohib alles 14 päeva pärast karjamaale (mis kuulub heinasöödal kitse piima tarnijale) jõudmist määratleda piima mahepiimana. Alpiaasal ei tohi silo toota ega sellega loomi sööta. |
| --- | --- |

—

Alpides karjatatavaid loomi, keda on laudas söödetud siloga (kääritatud sööt), tuleb 14 päeva enne alpiaasale ajamist sööta silovaba söödaga või tohib alles 14 päeva pärast karjamaale (mis kuulub heinasöödal kitse piima tarnijale) jõudmist määratleda piima mahepiimana. Alpiaasal ei tohi silo toota ega sellega loomi sööta.

Geneetiliselt muundatud toiduainete või sööda keeld

| — | Selleks et säilitada heinasöödal kitse piima traditsioonilist tootmist, ei tohi kasutada loomi või sööta, mida kehtivate õigusaktide kohaselt määratletakse geneetiliselt muundatuna. |
| --- | --- |

—

Selleks et säilitada heinasöödal kitse piima traditsioonilist tootmist, ei tohi kasutada loomi või sööta, mida kehtivate õigusaktide kohaselt määratletakse geneetiliselt muundatuna.

Muud nõuded

| — | Keelatud on silo (kääritatud sööt) tootmine ja ladustamine loomakasvatusettevõttes. |
| --- | --- |

—

Keelatud on silo (kääritatud sööt) tootmine ja ladustamine loomakasvatusettevõttes.

| — | Keelatud on mis tahes liiki kilesse mässitud heinapallide tootmine või ladustamine loomakasvatusettevõttes. |
| --- | --- |

—

Keelatud on mis tahes liiki kilesse mässitud heinapallide tootmine või ladustamine loomakasvatusettevõttes.

| — | Keelatud on märja või kääritatud heina tootmine loomakasvatusettevõttes. |
| --- | --- |

—

Keelatud on märja või kääritatud heina tootmine loomakasvatusettevõttes.

4.3.   Nende peamiste elementide kirjeldus, mis määravad kindlaks toote traditsioonilised omadused (määruse artikli 7 lõige 2)

Heinasöödal kitse piim erineb standardkitsepiimast mahepiima tootmist reguleeriva määruse punkti 4.2 kohaste eritootmistingimuste tõttu.

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

---